56 



heller ikke i Reglen at utlvikle Knopper, idet de ikke 

 udskyde fra den unge virksomme Rod, naar den derimod 

 bliver gainmel, trseet og ubrugelig som Rod, kan den 

 udvikle Knopper; dettc skeer saaledes ofte med gamle 

 Poppeltraeer og Birketroeer, hvilke af alle Trseer meest 

 ere tilboielige til at skyde Grene fra deres Rodder. 



Naar vi see bort fra disse faa Undtagelser, viser 

 det sig som en Lov, at alene Staenglerne formaae at 

 udvikle Knopper. Disse kunne enten vaere Endeknopper 

 eller Sideknopper, de sidste have deres Plads i Blad- 

 hjornerne. Naar vi saaledes ved Midsommers Tid be- 

 tragte enPilegreen, ville vi finde, at hvert Blad ledsa- 

 ges af en Knop. (Bladet kaldes med Hensyn til sin 

 Stilling til Knoppen Stettebladet.) Et saadant Trae har 

 altsaa ligesaa mange Knopper, som det har Blade. 

 Ogsaa fra denne Regel findes der enkelte Undtagelser; 

 hos Kaprifolien, Linden, Misteltenen, Aprikosen findes 

 fl ere Knopper i Bladhjornerne ; hos den sidste undertiden 

 sex, hvilke imidlertid ikke ere jjevnaldrende, thi den 

 ene er ved Forgrening fremgaaet af den anden, det 

 samme er Tilfaeldet hos Linden og Misteltenen, saa at 

 disse kun ere tilsyneladende og ikke virkelige Undtagel- 

 ser fra Reglen. Det Omvendte finder Sted hos de for- 

 kortede Grene, saaledes benasvnes de Grene, hvis Stam- 

 gelstykker ere uudviklede, Bladene fx)lge saa tset efter 

 hverandre, at der ingen Staengelstykker synes at vaere 

 inellem dem. Saadanne Grene have Berberissen Laerken 

 Ribsen o. s. v. Formedelst Bladenes tajtte Stand findes 

 her oftest ingenKnopper i de fleste Bladhjerner men 

 alene en enkelt Endeknop. Naaletraeerne besidde heri 

 som i meget Andet flere Eiendommeligheder. Hos G r a n e n 

 findes Knopperne naesten alene i Endebladhj0rnerne , da 



