177 



suges nu Kulsyre, enten fra Jordsmonnet med Vandet 

 gjenneni Roddernes Trevler, eller umiddelbart fra Atmo- 

 splucrcn gjennem Aandespalterne i Bladene; den paa 

 fnrste Maade optagne Kulsyre gjennemvandrer Plantens 

 indre Organer indtil Bladene, hvor den skilles fra Ilten; 

 den umiddelbart optagne adskilles ligeledes i lit og 

 Kulstof, og det for Planten saaledes indvundne Kulstof 

 vandrer tilbage i Planten for at danne nye Dele af 

 samrae. Dette Stofvexel skeer imidlertid kun om Dagen 

 under Sollysets Indvirkning; om Natten eller ved svag 

 Paavirkning af Lyset, samt naar Planten er syg, ud- 

 aandes uforandret Kulsyreluft. 



For at underswge de forskjellige Forraad, hvorfra 

 Planten kan hente sin nudvendigste Nsering, ville vi for 

 et 0ieblik trenke os alle de organiske Naturvirksomheder 

 standsede og s0ge Kulsyren, hvor den kan findes. Vi 

 undersoge Luften og opdage, at den indeholder 1 /2ooo 

 Kulsyreluft; den frugtbare Jord indeholder endeel Kul- 

 stof, hvilket vi ved chemiske Virkninger kurme taenke 

 os omdannet til Kulsyre; vi prove Vandbeholdningerne 

 og finde, at Kilderne ligeledes fore Kulsyre frem for 

 Dagen , de saakaldte Sundhedsbrwnde ofte en stor 

 Maengde; endelig bemaerke vi, at Jorden paa enkelte 

 Steder, f. Ex. i vulkanske Egne, umiddelbai-t udaander 

 Kulsyre i Atmosphaeren. Sporger man, hvorfra disse 

 Forraad ere koinne, kunne vi svare, at al den frie Kul- 

 syre kan betragtes som oprindelig udgaaet fra Jordens 

 Indre, medens Kulstoilet i Jordsmonnet deiimod er en 

 Levning af hendoede Planter og Dyr a ). Dersom man 



A ) Dyrciios blod* Dele bustauu af lit, Brint, Kul- og Qvailstof, det 

 idstc i sterrc Maciijrde cud hos Tlanterne. 



12 



