192 



lerne hoist ubety delige ; de kunne forst iagttages efter 

 et storre Antal Svingninger, saa atPendulen kan svinge 

 hele Timer, forend den kommer til Eo. Saalaenge 

 Pendulen svinger , bevseger den sig uafladeligt i det 

 samme Plan , selv om Ophamgningspunktet vilkaarligt 

 forrykkes. Denne Sretning staaer efter uforanderlige Na- 

 turlove fast , og kun ved en voldsom ydre Paavirkning 

 kan Beva3gelsen afvige til Hoire eller til Venstre for 

 dette Plan. 



Saa simpelt dette Instrument end er, *na er det dog 

 blevet af storste Vigtighed for Videnskaben. Galilei var 

 den Ferste, som lagde Grunden til Pendultheorien , og 

 man fortasller, at de i Kirkerne hrengende Lampers Sving- 

 ninger alt i bans tidlige Ungdom vakte bans Opmrcrk- 

 sombed. Disse Betragtninger forte ham til de vigtigste 

 Love for Pendulen og til Opdagelsen af Lovene for Le- 

 gcmernes frie Fald. Han erkjendte, at Pendulen kunde 

 vaere et fortraeffeligt Middel til at maale Tiden med, og 

 hertil anvendte ban den ogsaa virkeligt; men da ban 

 vidste, at Beva3gelsen tilsidst engang vilde ophare, drev 

 ban ikke Sagen videre. Denne vigtige Opdagelse blev 

 Huygens forbeholden, der fra 1656 af med saerdeles Iver 

 beskaeftigede sig med at benytte Pendulen til den For- 

 bedring af Uhrene, som endnu den Dag idag anvendes 

 og er Alle og Enhver bekjendt. Ved Uhrets Gang blive 

 Pendulens Bevajgelser uafbrudt fornyede, og ved de lige 

 lange Pendulsvingninger faaer Uhret atter en stadig eens- 

 formig Gang. Pan denne Maade gjorde han forst en 

 noiagtig Tidsmaaling inulig. Men bans Antagende, at en 

 Pcndul svinger ligestrerkt paa cthvert Sted af Jorden, 

 blev snart gjendrevet af den IVansko Astronom Richer. 



