209 



riet i Paris, at visseKaempeslanger 15 ) udruge deres 

 JRg ligesom Fuglene. ,,Hvorledes cr det muligt?" vil 

 Lasseren maaskee sporge; ,,Slangerne ere jo koldblodige 

 Dyr, der ikke saaledes som Fuglene have nogen Varme 

 at afgive?" Sandt nok, men i Kugetiden har Slangen 

 paa en Maade Feber, idet dens Varme stiger til 32 R, 

 medens den ligger rned Kroppen rullet sammen om sine 

 .ZEg, der altsaa virkelig udruges. 



Ligesom det sidstnrevnte Opfostringsforhold kun kan 

 sammenlignes med Fuglenes, har ogsaa Alligatorernes 

 ovenfor skildrede Fremgangsmaade sit Tilsvarende hos 

 visse Fugle. At Fuglenes Mg for at udkla&kes kun 

 behove Luft og Varme, er velbekjendt, ligesom den i 

 China og ^Egypten brugelige Udklaekning af Honseaeg 

 i Ovne er et beromt Bevis for, at det kun kommer an 

 paa Varmen, ikke paa, hvor den kommer fra. Det er 

 det, som Talegalla- Honsene vide, og som de be- 

 nytte. Disse Fugle, der leve paa Nyholland og Ny- 

 guinea, ligne temmelig vore almindelige Hons, men have 

 dog en Ia3ngere Hals og navnlig svaerere Been og storre 

 K10er, der netop ere beregnede paa og bruges til at 

 sammenskrabe store Dynger af Gront, hvori ^Eggene 

 laagges og udvikles ved den af Forraadnelsen frembragte 

 Varme. Vi skulle meddele et Par om disse Fugle 

 handlende Notitser, der hidr0i*e fra den beromte engel- 

 ske Ornitholog Gould. 16 ) 



De af den saakaldte Busk - Kalkun 1T ) opforte 

 pyramideforuiige Dynger indeholde 3 4 Vognlass; de 

 opkastes ikke af en enkelt Fugl eller af et Par, men af 



15 ) Python bivittatus, men sandsynligviis gjselder det ikke om den Art alene. 

 18 ) meddelte i ,,Pictorial museum of animated nature." 

 ") Localbensevnelsen for Talegalla Lathami. 



14 



