212 



Fjerene skudt frem. Talegalla-Kyllingen optrseder der- 

 imod strax med fuld Fjerdragt, livilket neppe er Til- 

 faeldet med nogen anden Fugl. For at dette kan naae sig, 

 maa der vaere megen Blomme i ^Egget, folgelig maa 

 dette vasre - meget stort, hvilket igjen medferer Sa3r- 

 egenheder i Beenbygningen, navnlig et stort og rumme- 

 ligt Baekken, hvorigjennem -ZEgget jo skal gaae for at 

 blive lagt. Saaledes staaer det Ene fuldkommen i Sam- 

 stemning med det Andet ; een Afvigelse fra Regelen med- 

 f0rer nedvendigviis en heel Rzekke andre. 



Fuglenes saedvanlige Opfostringsmaade er saa vel 

 bekjendt, og frembyder paa den anden Side saa mange 

 mindre vaesenlige Forskjelligheder 20 ), at vi her ikke ville 



80 ) Saaclanne Sseregenheder ere f. Ex., at den patagoniske Pin- 

 guin slseber sit JEg med sig i en Rugepose raellem Bagbenene; 

 dernsest det velbekjendte Forhold med G0gen, der lader sineJEg 

 udruge af andre Fugle, i hvis Rede den Isegger dem, hvis egne 

 Unger G0geungen fortramger, og som ere nserved at arbeide sig 

 fordaervede for at forsyne den store Slughals. Mindre bekjendt er 

 det maaskee, at Grunden dertil er, at den er saa laenge om at 

 Isegge sine JEg, at de ikke kunne udruges samtidig, hvorfor den 

 maa lade det beserge af andre, og at JSggets Farve er forskjellig, 

 men altid passer til Pleieforseldrenes, som saa meget lettere kunne 

 komme til at tage Feil af G0gens .og deres egne. HOs dins- 

 fa 0ns ene (en nordisk Havsneppe-Slregt, Phalaropus) udruges mod 

 almindelig Skik og Brug JEggene af Hannerne. Det Samme er 

 Tilfteldet med de forskjellige Strud se-Arter, der beboe Syd- 

 Amerika, Afrika og Nyholland (men ikke med den indiske Casuar). 

 Dette er saameget mere paafaldende, som Strudsen lever i Poly- 

 gami (med flere Hunner), og Hannen hos de poly game Fugle 

 pleier at oveiiade Alt af den Art til Hunnen, medens den her tvert- 

 imod maa ruge for dem alle. Man har forklaret det paa den Maade, 

 at Huimerne ere temmelig laenge om at laegge deres -#5g, som 

 derfor vildc forda3rves, hvis de ikke lagde dem i en fcelleds Dyngc, 

 satte en Han til at ruge dem, lagde senere en ny Dynge, som en 

 anden Han maatte ruge o. s. v. Maaskee hanger det ogsaa saa- 

 ledes sammen, at om Natten trsenge ^Eggene til at forsvares af 

 det staerkere Kjen ; det skal nemlig voere om Natten, at den afrikanske 

 Strudshan ruger, medens ^Eggene om Dagen ruges af Hunnen, 



