311 



Havvandets Smag er os saa ubehagelig, gives der dog 

 Folkefa?rd, som drikke det, og det af den simple Grund, 

 at de ikke kunne faae andet Vand. Dette finder saaledes 

 Sted paa Koraloer i det store Ocean. Indbyggerne 

 have vel Cisterner til Opsamlingen afRegnvand, men da 

 det ferske Vand, som de erhverve paa denne Maade, 

 langtfra svarer til Forbruget, maa de i en stor Deel af 

 Aaret lade eig noie med at drikke det for Europaeernee 

 forvaente Gane saa ubehagelige Havvand. 



Paa Grund af disse Salte bar Havvandet en anden 

 Egenskab, der er lige saa bekjendt som dets ubebagelige 

 Smag; det er nemlig tungere end Ferskvand og bar der- 

 for en storre Bacrekraft end dette; tiltager Saltmaengden, 

 tiltager ogsaa Baerekraften. 



Saltmasngden i Havvandet er, naar vi betragte 

 Havet i det Store, omtrent eens og udgjar med et rundt 

 Tal 3 pro Cent, det vil sige i hundrede Dele Hav- 

 vand ere tre Dele Salte. Der gives imidlertid mange 

 Undtagelser fra dette Forhold, idet Saltmaengden af for- 

 skjellige Grunde kan formindskes eller forages i en enkelt 

 Deel af Havet. 



En vaesentlig Aarsag til Formindskelsen af den relative 

 Saltmajngde er saaledes Tillobet af Ferskvand, et 

 Forhoid, der viser sig meget tydeligt i 0sters0en. 

 Den Landmasse, bvorfra Ostersoen modtager Floder, er 

 meget stor, thi naesten alle Sveriges, en Deel af Rus- 

 lands og Tydsklands Floder lobe nd i den, og vi finde 

 derfor ogsaa, at 0stersens Vand kun indebolder meget 

 lidet Saltvand, kun 1 til 2 pro Cent, Man finder end- 

 videre, at Saltmaengden bliver mindre og mindre, jo 

 laengere man kommer ind i 0stersoen, saaledes, at Vandet 

 i den finske, i den rigaiske Bugt o. s. v. naesten er fersk. 



