319 



vel tidligere har vaeret ansat paa Kortene, men f'0rst er 

 bleven ret bekjendt ved Capitain Freraonts Opdagel- 

 sesreise. 



Paa den mejikanske Hoislette ligge flere Baakkener 

 med Saltswer. Det bekjendteste af dem er den store 

 S0samling omkring Staden Mejiko, hvis Vands Ureenhed 

 har givet Anledning til at Mejikanerne, allerede for Spa- 

 niernes Ankomst, have maattet opfore kostbare Vandled- 

 ninger, der f0re drikkeligt Vand til Staden. 



De sydamerikanske Swer adskille sig i 3 Grupper, 

 af hvilke den nordligste findes i Caraccas; den anden 

 traeffe vi i Peru, hvor der langs Kysten i en Udstrjek- 

 ning af 25 Bredegrader findes en Masse Smaasoer med 

 salt Yand; den tredie endelig ligger i depatagoniske 

 SI e 1 1 e r, der ligeledes frembyde stor Rigdom paa Saltseer. 



I det Foregaaende have vi altsaa viist, at Saltsoer 

 findes udbredte over en stor Deel af Jorden; dernrest, 

 at de findes baade i H0ilande og i Lavlande ; endelig, at 

 de Sake, som de indeholde, ere meget forskjellige, baade 

 hvad Maengden og hvad den chemiske Sammensagtning 

 angaaer. Der staaer nu tilbage at besvare det interes- 

 sante Sprgsmaal: hvorfor er Vandet i disse Ind- 

 swer salt? 



Vi omtalte ovenfor, at man, for at forklare Tilstede- 

 vajrelsen af Sake i det caspiske og det dode Hav, har 

 tyet til Theorien om en underjordisk Forbindelse imel- 

 lem disse Indsoer og Verdenshavet, og vi viste tillige det 

 Uholdbare i' denne Theori. Men selv om de ikko nu 

 staae i Forbindelse med Vcrdenshavet , saa kunde man 

 dog tamke sig, at de tidligere have udgjort en Deel 

 deraf og forst ved Jordomva?ltninger ere blevne adskilte 



