322 



Forhold, som det caspiske Hav frembyder. Dets Vand- 

 stand er nemlig meget forskjellig; thi om Foraaret, naar 

 Sneen smelter og Floderne fore en uhyre Masse Vand 

 ud deri, er Vandstanden 10 Fod hwiere end om Efter- 

 aaret, naar det hele Sommeren igjennem kun liar mod- 

 taget ringe Till0b og tillige paa Grund af Varmen liar 

 vreret udsat for en meget staerk Fordampning. 



Disse samme Forholde, som vi her have skildret ved 

 det caspiske Hav, gjentage sig rimeligviis ved alle de 

 Salts0er, som ligge dybere end Havets Ovcrflade. Ved 

 det dode Hav trader imidlertid en anden Virkning til, 

 for at foranledige en endnu sterre Fordampning, det er 

 de af os omtalte vulkanske Fremtoninger, som i 

 Forening med den dybe Beliggenhed imellem to Bjerg- 

 kjaeder vedligeholde en sand JBagerovnsvarrne i hele det 

 d0de Havs Brckken. 



Men vi ville videre forfolge de V i r k n i n g e r , som 

 fremkaldes ved, at en 80 kun lider sit Vandtab ved 

 Fordampning. Som bekjendt, optage Floderne ved at 

 10be henover Jordlagene en Ma3ngde af de deri indeholdte 

 Stoffer i sig, og afsastte dem igjen, naar de traede ud i 

 Havet eller en Inds0. Naar vi nu erindre, at Vandet, 

 men ikke de deri indeholdte fremmede, fastere Bestand- 

 dele, gaaer bort ved Fordampningen, saa folger altsaa heraf, 

 at Yandet i alle S0er uden Aflob efterhaanden maa blive 

 mere og mere ureent. Sast nu, at en Flod, der falder 

 ud i en S0 uden Aflob , 10ber over Jordlag , som 

 ere afsatte af Havet (og det er Tilfeldet med de fleste 

 Jordlag) og som altsaa indeholde meer eller mindre Salt 

 fra den Tid, i hvilken de vare bednekkede af dette, da 

 indseer man let, at der efterhaanden vil komme saamange 



