248 



op paa Diget. Ligesom Eidersted er beromt for sin 

 Frugtbarhed, saaledes ere Dig erne, derbeskytte Landet, 

 de msegtigste i hele Marsken; de have en Heide af 

 18 24 Fod over den daglige Flod og deres (C D), Brede 

 er i Reglen ikke mindre end 150 Fod. Kappen (AB), 

 den 'overste flade Deel af Diget, som tjener til Kjorevei, 

 bar en Brede af 1820 Fod; mod Landet (A C F) er 



Fig. i. 

 A B D 



Korn- 

 marker. / "\^ Havet. 



C F E D 



A B C D, et gjennemskaaret Diges Profil. C D Grundfladen. AFC 



den indre Dosering. B D E den ydre Dosering. A B Happen. 



Paa Indsiden er Skraaningen som 1 : 1V eller 1:2, o : paa 2 Fod stiger 



Diget 1 Fod, Paa Udsiden er Stigningen forskjellig ferst som 1: 12, 



derefter 1:5, derefter 1:4, derefter 1:3. 



Diget eteilt, udad mod Havet (B E D) er det me get 

 skraat, saa at Balgerne kunne lebe op ad det uden 

 at bryde det og lobe ned igjen uden at skylle 

 Noget af Diget bort. Det er ikke tilstrcekkelig til 

 Landets Beskyttelse, at det er forsynet med msegtige 

 Diger, men for at denne Beskyttelse kan vsere virkelig 

 maa selve Diget vaere sikkret mod Angreb af Havet ; 

 Havbx^lgen maa ved ssedvanlig Flod ikke berareDigets 

 Fod. Det bedste Vaern herimod er et Forland o : Strand- 

 enge foran Diget, som ikke overskylles af den ssedvan- 

 lige Flod ; men, hvor dette mangier, anlsegger man kunstige 

 Udenvaerker for at holde Havstrammen borte fra Diget; 

 eaadanne ere de saakaldte Lahninger, eller Diemninger 

 dannede af Faskiner, Paele og Leer, der fra Digets Fod 

 gaae lige ud i Havet, hvorved Str0mmen brydes og 



