249 



ikke kommer til at rare Diget; da Slikken tillige samler 

 sig ved disse Lahninger, forskaffe de Diget et nyt Vaern, 

 idet der ornkring dem danne sig Grunde, der ikke over- 

 skylles. Da Gransvaaren er det bedste Middel til at 

 holde Jorddelene sammen, bliver Diget beklasdt med 

 Grsesterv; men da Gra3sset kun vanskelig trives paa 

 Foden af Diget, som jaevnlig overskylles af det salte 

 Vand, ere Grsestervene her befaestede og sammenholdte 

 af Touge, der ere flettede af Rug- og Havrestraa og 

 aarlig maae fornyes; derimod er det sjasldent at traeffe 

 Diger, som ere forsynede med en Steendosering. 



Ligesaa storartede som Digerne ere ogsaa de 

 SI user, hvormed de ere forsynede. Vandet fra de 

 Grafter, der i alle Retninger gjennemskjaare Marsken, 

 samler sig i enkelte Kanaler , hvorigjennem det flyderudi 

 Havet. Sluserne ere anbragte der, hvor Kanalerne gjennem- 

 skjjere Digerne; de hvile paa en Maengde nedram- 

 mede Psele; deres Lasngde, der retter sig efter Digets 

 Brede, varierer mellem 100 og 300 Fod ; de ere forsynede 

 med vasldige Floidere, af hvilke det inderste Sset, der 

 kaldes Flodderene, kun aabne sig udad til, men naar 

 Havvandet udenfra vil traenge ind, klappe de til, og jo 

 staerkere Havvandet trsenger paa, desto fastere slutte 

 de i hinanden. Heraf folger, at saalaenge det er Ebbe, 

 flyder det ferske Vand ud, men naar Floden kommer, 

 lukke Portene sig og forhindre det salte Vand fra at 

 tenge ind. Ved Katingsiel 8 ) er Kanalen saa bred, at 

 den kan beseiles af Jagter, der ad denne Vei imellem 

 Grassmarker seile op til Garding. For at kunne slippe 



8 ) Siel er en Sluse, hvorigjennem det ferske Vand fra Marsken leber 

 nd i Havet. 



