259 



det naeste Aar var stegen til 8 Fod. 14 ) Disse Exempler 

 paa en usnedvanlig stacrk Tilslikning godtgjore, at det ikke 

 gaaer an at opstille nogen bestemt Regel for Landets 

 Voxen, eller at ville bestemme, hvormange Flodtider, der 

 udfordres til at danne en Fod Marsk; thi det er aldrig 

 eens paa to Steder. 



I den slimede Slik leve mange Krebsdyr og Anne- 

 lider. HvorVandet er mere bevaeget, afsasttes ikke Slik 

 men Sand, og heraf dannes Sandvaddene; paa disse findes 

 isaer Snegle og Muslinger. Den store Mtengde af lavere 

 Dyr, der beboe Vaddene, lokke mange Strandfugle der- 

 hen , saaat de undertiden ere bedrckkede med store Skarer 

 af disse. Saavel Leer- som Sandvaddene ere bevoxede 

 med Qvclleren, og paa sine Steder ere allerede nu smaa 

 Pletter da?kkede af Grass, uagtet de under Floden over- 

 svommes af Havvandet. 



Ved den fortsatte Paaleiring af Slik ogSand blive Vad- 

 dene omsider saa hoie, at den saedvanlige daglige Flod ikke 

 daekker dem. Da forsvinder Qvelleren, og de bevoxes meget 

 snart med Sy It grass og nogle andre Plantearter. Nu 

 ere Vaddene forvandlede til Strandenge eller, som det kal- 

 des, Forland; ligesom dette ikke mere overs vommes 

 af den daglige Flod, saaledes er den stadige Paaleiring 

 af nye Jorddele standset; den kan kun finde Sted med 

 usajdvanlig store Floder. Her opstaaer naturlig det 

 Sporgsmaal; hvilken H0ide kunne disse paaleirede Jord- 

 lag naae , eller hvor hoi er Marsken 15 ) ? I S 1 e s - 



14 ) Meddcelt af Havneinspekter Grove. 



15 ) Neiagtige Oplysninger herom, grundede paa bestemte Maalinger, 

 har jcg intctstcds kunnct finde. De efterfolgende Angivelser sy- 

 nes at voere byggede paa et praktisk Skjen og nedarvede Fore- 

 stillinger. 



17* 



