2(31 



landet t. Ex. Bredstcd, Bordelum, Hattsted o. s. v., og der- 

 fra drove de om Foraaret dcres Qvaeg ned paa Marsk- 

 cngene. En Deel af Marsken liar cndiiu paa Saxos 

 Tid vreret i dcnne Tilstand. Ilan siger nomlig, n at 

 OKI Vinteren oversvommer Havet Marl-erne* saa at disse 

 see ud som Soer* 10 ). Saalaenge Marsken ikke var inddiget, 

 kunde den ikke dyrkes, men kun benyttes til Qvaeghold, 

 som kun havdc den Ubeqvemraelighed, at, naar Stormfloden 

 pludselig indfandt sig, var dot vanskeligt at bjerge Hwet 

 og Krcaturerne; mod dette Onde kunde man sikre sig 

 ved lave Sommcrdiger. Vilde man dyrkc Marsken, var 

 det n0dvendigt at forsync den med Diger, som ogsaa om 

 Vinteren kunde holde Ilavvandet . borte; det er ubekjendt, 

 naar man begyndte at omforme Grrcsgangene til Korn- 

 marker, men at en Deel af Marsken paa Saxos Tid 

 var inddiget og dyrkct, fremgaaer af folgende Ord hos 

 dennc Forfatter 17 ) : ^For at ikke IJavet skal bryde ind, 

 er Kysten omgiven med en Void, men, naar denne gjennem- 

 brydes af Havet, oversvammes Markeme, og Husene og 

 Scedcn gaae tilgrunde." 



Det hedder nu ogsaa om Datidens Diger, at de 

 gkuldc beskytte Landet imod Oversv0mmelse; med langt 

 mere Ret kunde man paastaae om de gamle Diger, at 

 de vare de virksomste Aarsager til Landets 0de- 

 laeggelse. Thi for dot Frste var Landets Vaext herved 



16 ) Hyeme continue cclatur aestu ; stagni spcciem praebentibus 

 campis. 



17 ) Qui (aestus Oceani) ne irrumpant, vallo littus omne praecingitur: 

 quod si forte perfregcrint. inundaut campos, vicos et sata demer- 

 gunt. Jcg mener saaledcs, at Saxos Bcskrivelse alia anni 

 parte navigations paticns, alia aratri capax maa henfor^s til 

 to forskjcllige Steder, tld at dyrke Korn om Sommeren i den 

 samme Jord, som om Vinteren er overstyllet of Ilavvandet, er 

 naturligviis tigjorligt. 



