268 



fjjernet Landstad. Manddircnkelsen 1362 gjordc den til 

 en S os tad, senere tivnkto man cndog paa der at an- 

 tagge en Havn, og endnu efter at Bred s ted er- 

 Kougen var inddigct, kunde man gjcnnem en Aa 

 seile op til Byen. Dette blev forst umuliggjort ved 

 Desmecieres Kougens Anla?g, hvorvcd det seilbare Vand- 

 lob blev afdremmet. Jordbunden er her ligesaa sandet 

 som ved Skobol, og Plantedsekket paa do livilende 

 Marker bestod af latter Sandplanter (Faaresvingel, 

 Graa Bunke, Blaamunke, Klokker, Stedmodersblomsten 21 ) 

 o. s. v.) Kornet stod derimod langt frodigere end ved 

 Skobol, og langt bedre end man skulde vente paa saa- 

 danne magre Sandjorde, hvilket hidrorer derfra, at Bon- 

 derne, der ogsaa eie Lodder nede i Bredsteder-Marsken, 

 derved ere blevne satte is t and til at tilfore deres magre 

 Geestjorde en rigeligere Magngde Gjadning. Ved Foden 

 afGesten indenfor Marsken ligger en Strimrnel Eng, der 

 ikke er Marsk, idet Plantedrekket og Jordbiniden have 

 samme Udseende sorn paa vore Kjrerenge. Bredsteder- 

 marsken henhorer til de mindre frugtbare Marskegne; 

 flcre Fenner vare ifasrd med at overvoxes af Kja^mper, 

 Tidsler og Eanunkler 22 ) , saa at de oiensynlig tramgte 

 til at bra?kkes op, dog iindcs ogsaa her Gra?sgange, der 

 ansecs for gode gamle Studegnesgange. De hyppigst 

 forckomrnende Foderurter ere: almindelige Hvenc, 

 Kamgra3s, Mosebunke og liaigr^es. Hvidkloveren 

 voxer ikke her saa frodigt som i Eidersted og saaes end- 

 ogsaa paa nogle Steder, ligesom Rodkloveren ; Paa Kor- 



2t ) Festuca ovina, Corynephonis canescens, Jasione montana, Cam- 

 panula rotnndifolia, Viola tricolor. 

 M ) Ranunculus repens. 



