408 



ovenfor meddelte Beskrivelser af S^slangen, f. Ex. at 

 Brugden ofte bader sig i Solstraalerne i Overfladen af 

 Vandet og pleier at holde Rygfinnen, ofte ogsaa en Deel 

 af Ryggen ovenover Vandet; at Farven er brunsort, 

 faldende lidt i det blaalige o. s. v. Men Brugden er 

 jo en i Norden vel bekjendt Fisk? Ja sandsynligvis er det 

 ogsaa kun de snerdeles store Exemplarer, der opvaekke 

 Forestillingen om en Sa-Orm og indjage saa raegen 

 Skra?k; de mindre miskjendes ikke saa let, da de ikke i 

 den Grad Isegge Beslag paa Phantasien. Men der bliver 

 dog maaskee endnu noget dunkelt tilbage. Hvad er f. Ex. 

 den Manke, som S0slangen stedse udstyres med? Uden 

 Tvivl de opstaaende, beielige, trevlede Rygfinner, der efter 

 D0den let flosse op, saa at de komme til at ligne Haar. 

 Men nu Knuderne langs ned ad Ryggen ? De ere vist ikke 

 Andet end, hvad der ogsaa kaldes dens Bugtninger op 

 og ned, en optisk Illusion, der fremkommer af den ved 

 Svwmningen i Vandets Overflade frembragte Bolgning. 

 Man taenke blot paa, hvordan en Stok tager sig ud, 

 naar man holder den i belgende Vand. I den spidse 

 Hale gjenkjender man Haien, hvormed det skruppede 

 Udseende, som en af lagttagerne tillagde den, ogsaa 

 fuldkommen stemmer. Det Maerkeligste er, at ,,S0slangen" 

 skulde lofte sit Hoved op over Vandet, men det svaekker 

 ikke Forklaringen , da det jo ogsaa siges om den fra 

 0rken-0erne, der bevislig var en Hai. 



Paa den anden Side kan man naturligvis ikke be- 

 nregte, at jo ogsaa andre st0rre Havdyr kunne vaere 

 blevne opfattede og omtalte som Soslanger. I Beskri- 

 velsen af en mellem Cap og St. Helena iagttagen ,,S0- 

 slange" troede Owen saaledes at gjenkjende den ovenfor 

 omtalte ,,S0-Elefant. u 



C. L. 



