401 



paa et andet gaadefuldt Vaesen, der ofte bar spoget 

 baade ved de skandinaviske og ved de amerikanske Kyster 

 af Nordhavet, nemlig den berwmte store ,,S0orm" eller 

 ,,S0slange u ; og de have uden Tvivl gjort sig det Spurgs- 

 maal: hvordan nion det haenger sammen med den? Mon 

 Zoologerne ikke ogsaa skulde kunne knaekke den Ned? 

 Uagtet dette Tidsskrift allerede i en Note S. 120 leilig- 

 hedsvis har gjort opmaerksorn paa den formeentlig rette 

 Sammenhaeng med dette Souhyre, ville vi dog tillade os 

 her igjen at komme tilbage til dette Erane; forresten 

 agte vi ikke at drafte det i hele sit.Omfang, men va> 

 senligt at gjengive eller at holde os til den for naevnte 

 berumte engelske Naturforsker Ch. L yells Beretninger 

 og Betragtninger derover. 



Semunken har sorn saadan kun vist sig een Gang, 

 hvilken Omstasndighed dog ikke kunde vaskke Mistanke 

 mod hans Virkelighed lige over for den historiske Be- 

 stemthed, hvormed han ved denne Leilighed traadte op, 

 og den omhyggelige Beskrivelse, der blev ham til Deel. 

 Anderledes er det gaaet med Soslangen; den er bleven 

 seet mangfoldige Gange, men i Kegelen i storre Afstand, 

 af simple Folk, hvis uoplyste Phantasi saare let kunde 

 lobe af med dem, aldrig af nogen Naturforsker; aldrig 

 dog med een Undtagelse, som netop derfor er af 

 stor Vigtighed, og som vi ret strax skulle komme til 

 at omtale naermere er den selv eller nogen Deel af den 

 falden i Naturkyndiges Haender, og man havde derfor 

 en Slags Ret til at afvise alle Historier om den som 

 Fabler. At disse Historier altid kom igjen, kunde nok 

 plage Naturforskerne, men rokkede ikke deres Mistro, selv 

 naar Beretningerne en enkelt Gang kom fra paalidelige og 

 oplyste Folk. Det er ogsaa ganske vist, at Flokke af 



26 



