399 



skaber skulde ikke bibringe dem Troen paa dem som 

 usammensatte Legemer, men vel det Modsatte. Man 

 maa derfor indromme, at Theorien om Metalforvandling 

 var naturlig ; thi den var et Udtryk for deres davaerende 

 Viden, som enhver Theori, og som saadan gjorde den 

 sin Nytte. Vel var den en Vildfarelse, men vi fastholde 

 den Dag i Dag mangen en Vildfarelse, som vi forst 

 seent ville faae Oinene op for. Vi kunne derfor sige, 

 at denne Theori er naturlovmaessig begrundet; og, i 

 Sandhed, hvorledes vilde det see ud, naar den ikke 

 havde vaeret! 



For at bevisellmuligheden af de Vises Steen, maatte 

 Alt i Jord og Luft undersoges. Netop nerved har den ud- 

 0vet sin maegtige Indflydelse. For at finde de Vises Steen, 

 gjennemrodede saa at sige Alchemisterne Alt paa Jorden, 

 men de undergravede dermed den Bygning, som de selv 

 havde opf0rt, for at reise en storre og herligere. Denne 

 er Chemien i sin nuvaerende Skikkelse, og den er stor 

 og herlig. ,,Er ikke, siger Liebig, Chemien de Vises' 

 Steen, som lover os at foroge vore Markers Frugtbar- 

 hed og sikkre mange Millioner Menneskers Velfaerd, lo- 

 ver den os ikke istedetfor syv at opnaae otte Fold og 

 mere paa een og samme Mark? Er ikke Chemien de 

 Vises Steen, som omdanner Jordens Bestanddele til nyt- 

 tige Producter, som Handelen forvandler til Guld; er 

 det ikke de Vises Steen, der lover os at udfinde Livets 

 Love, der maa levere os Midlerne til at large Sygdomme 

 og forlaange Li vet?" Med Alchemisternes Udholden- 

 hed og Nutidens Kundskaber ville Chemiens Dyrkere gjore 

 store Fremskridt. 



