393 



deres uklare Forest illinger kunne fremsaettes i faa Ord; 

 de sammenligne Guldets Dannelse med den dyriske Av- 

 ling og med Planternes Tilblivelse og Vaext. Blandt 

 Europaeerne var det isaer Raymund Lullus, som bidrog 

 til at bringe de mystiske Anskuelser i Gang, idet ban 

 sammenlignede Dannelsen af de Vises Steen med For- 

 d0ielsen, Blodets Dannelse og Udskillelsen af de 0v- 

 rige Vnedsker i det menneskelige Legeme. Denne Betragt- 

 ningsmaade blev endnu mere tiltraakkende, da de alcbe- 

 mistiske Operationer ikke blot bleve sammenlignede med 

 en levende Organismes, men endog med Forholdet 

 mellem Sjael og Legeme for og efter D0den. Saadanne 

 Sammenligninger lade sig forfolge langt tilbage og bos 

 Europaeerne fandt de megen Anklang, saaat mange Al- 

 cbemister endog bavde den Anskuelse, at Liv, Ded og 

 Opstandelse kun vare h0iere alchemistiske Processer. 

 Andre gik endnu videre og sammenlignede ligefrem Be- 

 grebet om de Vises Steen med Treenigheden, Forvand- 

 lingen af de uaedle Metaller til Guld med Menneskeslaeg- 

 tens Forlosning ved Christus. Med denne mystiske 

 Opfattelse af de chemiske Operationer forbandt sig 

 Laeren om Praadestinationen til Besiddelsen af de Vises 

 Steen, og beri ligger ganake naturlig Grunden til den 

 religieuse Bebandling af de chemiske Operationer. Man 

 indblandede B0nner i de alcbemistiske Arbeider og 

 disse, som fra forst af kun bavde tjent til at bestemme 

 Tiden, gik nu over til at vaere Hovedsagen, medens 

 selve Operationen forsomtes. Med Reformationen tabte 

 denne mystiske Betragtning af alcbemistiske Opgaver 

 ingenlunde sin Anseelse, tvertimod roste Lutber Alcbe- 

 mien ,,paa Grund af de herlige og skjnrnne Sammenlig- 

 ninger, den bar med de D0des Opstandelse paa Domme- 



