387 



ved Intet kuude Havesygen mere blive pirret end ved 

 de store Itigdomme, som altid stode til Adepternes 

 Raadighed. Imedens de gamle graeske Alchemister kun 

 i Almindelighed tale om, at Fattigdom altid bliver fjern 

 fra Besidderen af de Vises Steen , hvilket er meget tro- 

 ligt, saa leverer Alchemiens Historic blandt Europaserne 

 lungt mere detaillerede Angivelser. Saaledes skal Ray- 

 mundus Lullus have opfordret Kong Edvard 111 af 

 England til et Krigstog og til Hja3lp skjaenket ham 

 Guld til 6 Millioner Rosenobler; men Kongen brod sit 

 Ord og anvendte Pengene til Krigen mod Frankrig. Om 

 Franskmanden Nicolaus Flamel fortaelles der en lignende 

 Historic. Han levede i Paris som Afskriver, men fik 

 engang for billig Priis en Haandskrift paa et Stykke 

 Bark, som han segte at udtyde. Efter mange Aars 

 ibrgjajves Anstraengelser reiste han til Spanien, hvor han 

 traf en laerd La3ge, som udtydede Skriften, der indeholdt 

 en Anviisning fra en Jwde Abraham til at danne de Vi- 

 ses Steen. Han reiste tilbage, Fremstillingen lykkedes 

 ham, og de Rigdomme, som han erhvervede sig, benyt- 

 tede han til fromme Foretagender. Af saadanne Fortael- 

 linger gives der Here, men vi ville forlade dem, for at 

 omtale andre mzerkeligere Egenskaber ved de Vises 

 Steen; og uden at dvaele ved den Egenskab, som furst 

 omtales i Alchemiens seneste Tidsalder, som bestod i, 

 at den frembragte en sterre Masngde aedelt Metal end 

 der var anvendt uaedelt, da denne Egenskab paa en 

 Muade er ligegyldig, hvor der kunde fremstilles saa 

 utrolige Masser, ville vi gaae over til at omtale dens 

 medicinske Egenskaber; vi ville see, hvorledes den blev 

 antaget for en Universalmedicin, der, ligesom den vir- 

 kede foradlende paa de luedle Metaller, saaledes ogsaa 



25* 



