376 



begrunde almindelige Theorier paa grundige lagttagel- 

 ser, gik de den modsatte Vei og opstillede almindelige 

 Love, hvorefter de da s0gte at lempc de daglige Phae- 

 nomener. Vi see dem saaledes udtnmme sig i dristige 

 og aandrige Speculationer over Materiens Ophav og dens 

 Elementer eller Grundstoffer, et Spergsmaal, som kun 

 kan besvares ad Forsogets Vei og endnu den Dag idag 

 er Chemiens Gjenstand. Gnekenland blev erobret afRo- 

 rnerne, hvis Sands for Naturen blev vaekket ved lange 

 Krigstog i fremmede Lande, som de derved laerte at 

 kjende; saaledes var Laegen Dioskorides bekjendt for 

 sine medicinske Kundskaber, som ban havde erhvervet 

 Big paa lange Reiser; men det vigtigste Vidnesbyrd oin 

 Romernes Kundskab til Naturen er Cajus Plinius den 

 ^Eldres Vserk: Historia naturalis, som hovedsagelig er 

 et naturhistorisk Vierk, men hvor man af hist og her 

 spredte Antydninger tillige kan gj0re sig et Billede af 

 Romernes chemiske Kundskaber. 



Men af Alt fremgaaer, at der ikke fandtes nogen 

 8ammenha3ng i de Gamles chemiske Kundskaber, langt- 

 mindre da en Theori, som skulde forklare de chemiske 

 Phaenomener. Derved er det netop, at denne Tidsalder 

 adskiller sig fra den folgende i Chemiens Historic, sora 

 er charakteriseret ved, at Chemien sastter sig et vist 

 Maal for 0ie, som s0ges opnaaet ved bestemte Fors0g, 

 og for at bevise Muligheden af at opnaae dette opstilles 

 en sairegen Theori; Maalet er Forvandling af a?dle Me- 

 taller til Guld og Solv, Theorien er den om Metallernes 

 Sammensa3tning, og Chemien med dette Formaal kaldes 

 Alchemi. Da Kundskaben om Orndannelsen af saamange 

 Legemer udbredte sig mere og mere, da man saae, at 

 der af haarde og skjere Malme kunde fremkomme blede 



