356 



juble ved Dissonantser, stoiende og skrigende Musik, 

 ligesom ogsaa de grelleste Farver have storst Tillokkelse 

 for dem. Nordamerikaneren henrykkes ved Trommer 

 og Fiber, Skotten ved Saskkepiben, medens man har 

 Exempler paa, at Andre faae Ondt og Kramper efter den 

 Musik. Individualiteten udtaler sig ogsaa deri, at 

 Nogle ikke kunne taale Strygeinstrumenter, Andre lige 

 saa lidt blaesendc Instrumenter. 



Hvad Herelsens Skarphed angaaer, da kan den, som 

 enhver anden Sands, udvikles i en naesten utrolig Grad. 

 Vi ville ikke tale om det musikalske Ore, der maa an- 

 sees for at vasre medfodt, men man kan vasnne sig til 

 at here i en stor Afstand og til at adskille de enkelte 

 Toner. Dette kommer isaer an paa Opmserksomhed ; naar 

 denne anstraenges, er det muligt i en stor Larm af flere 

 Stemmer eller i et Chor at adskille en enkelt, maaskee 

 svag Stemme, og saaledes ved mange Leiligheder. 



Vanskeligt bliver det derimod af Lyden at bestemme 

 Afstanden og Retningen, hvorfra Lyden kommer. Bern 

 ere slet ikke istand dertil, og selv Voxne vide sjeldent 

 med JBestemthed at angive, om en Lyd kommer 

 ovenfra eller nedenfra, forfra eller bagfra, naar de lukke 

 Oinene. Det kommer i disse Tilfaelde meget an paa 

 Omgivelserne, isa3r hvis Lyden kastes tilbage, f. Ex. i 

 Skove, og det er ofte umuligt, naar vi sidde i et Vasrelse, 

 at angive, om f. Ex. en Vogn kommer fra den ene eller 

 den anden Side. Hvad Afstanden angaaer, da maa 

 0velse og Erfaring veilede os, men der er i denne Hen- 

 seende ogsaa Meget, der kan vildlede os, som Luftens 

 Taethed, lleflexer, Reeonnantser o. s. v. 



Endnu ville vi kun besvare det Spergsmaal, hvor- 

 for vi have to 0ren, og hvorfor vi da ikke here dob- 



