283 



rnanden og Tydskeren, der boe hoiere bppe ved Rhinens 

 Bredder, betragte de lave Lande, der ligge nede ved 

 Rhinmunding'n; ligesorn disse Egne benoevnes Neder- 

 1 an dene; saaledes kaldtes Nordfricsland paa Valde- 

 marernesTid Udlandene. Ved Navnet Marsk tasnkte 

 man derimod mere paa et af Strandenge og Strandsumpe 

 sammensat Land. 



llele Landet bestod oprindelig af Enge gjennem- 

 furede af Flodarrne og smalle Havbugter; det frcmbftd 

 altsaa sarnme Udseende som i vore Dage den nederland- 

 ske Provinds Ze eland 44 ), der ligeledes bestaaeraf lave 

 0er, der ere afsondrede ved Flodarme, der kunne be- 

 tragtes deels som Rhinens deels som Scheldens Mundin- 

 ger. Det er ikko urimeligt. at Flodeme 1 Nordfi'ies- 

 land undertiden have vteret saa smalle, at man bar 

 kunriet udfere det meste af Reisen fra Eidersted - - vel 

 ikke lige til Ribe men dog til Sylts Nordende tillands. 



Hvad selve Marskens Udviklingshistorie angaaer, 

 da er det allervigtigste Sporgsrnaal endnu ikke fyldest- 

 gjorende besvaret; det er vist, at Marsken er opskyllet 

 Land; men det er uvist, om Slikken er taget fra Hav- 

 bunden, eller om den forst af Floderne er fort ud i 

 Vesterhavet og senere af Bolgerne er afsat paa Kysten, 

 paa samme Maade som de store Enge i Ringkjdbing- 

 jgord ere dannede af de Jorddele, hvilke Skjernaa farer 

 ned i samme. Marsken vilde da va?re en Delta- 

 dannelse opstaaet paa samme Maade, som de Del- 

 taer, der findes t. Ex. i Nilens og Missisippis Mun- 

 ding, og naardenue sidsteFlodharkunnet afsaette i sinMun- 

 ding et Gebeet, der bar en Sterrelse af 800 Fj Miil og 

 en Dybde af f)00 Fod. synes Intet at vaere til Hinder 



**) I. M. Schmidt. Topographi over Slesvig Side 236. 



