381 



I Begyndelsen af denne Udsigt over Vandets Virk- 

 sorahed blev det sagt, at Havet fornemmelig var Aar- 

 sag til Atmosphaerens Fugtighed. Om nu end Verdens- 

 havet bedaskker over de Trefjerdedele af Jorden med en 

 Vandmasse, hvis Dybde man paa sine Steder ikke har 

 kunnet finde, saa er det dog indlysende, at denne Vand- 

 masse engang vilde udtommes, saafremt det ikke erholdt 

 det Fordampede tilbage igjen. Det er tildeels Floderne, der 

 forsyne Havet. Dette skeer dog ikke, uden at en stor 

 Masngde Stoffer fwlge med Flodvandet ud i Havet. Disse 

 Stoffer ere deels Salte, som Flodvandet holder oplost, 

 deels opslsemmede Substantser af saavel organisk som 

 uorganisk Natur. Flodvandet stammer deels fra Kil- 

 derne og deels fra det nedad Jordens Skraaninger 10- 

 bende Regnvand. Medens vi altsaa ikke kunne vente 

 at finde andre Stoffer i Flodvandet end saadanne, vi 

 allerede fra Kilderne ere bekjendte med, saa afviger 

 dog Flodvandet i flere end een Henseende fra Kilde- 

 vandet. Inden vi gaae over til kortelig at omtale, hvori 

 disse Afvigelser bestaae, skulle vi forelobig bemserke, 

 at Flodvandet fra een og samme Flod, til de forskjellige 

 Aarstider viser sig forskjelligt med Hensyn til den 

 Maengde oploste Salte, det indeholder. Dette hidrorer 

 aabenbart fra den sturre eller mindre Moengde Regn, 

 Aarstiderne fore med sig. I Sommerens terreste Tid 

 og midt om Vinteren har man stedse funden Maeng- 

 den af de i Flodvandet oploste Stoffer storst. Floderne 

 modtage nemlig i disse Aarstider mindst Vand (Snee 

 og lis smelte paa de hoiest liggende Steder forst hen- 

 imod Foraaret), og Kildernes paa oploste Stoffer saa 

 rige Vand forsyne dem naesten udelukkende i disse 

 Aarstider. Om Foraaret og Kfteraaret er derfor Vand- 



