333 

 i 

 deres Skaller og Huse. Hvad tier i disse )iemeed for- 



brugcs i Naturen af kulsuur Kalk er meget betydeligt 4 ). 

 Uden Flodernes Bidrag vilde Havet snart blive saa 

 fattigt paa kulsuur Kalk, at Organismerne maatte ligge 

 under for Savnet. Man har bcstemte lagttagelser over 

 den kulsure Kalkmrcngde, der af Floderne fores ud i 

 Havet 5 ). 



Det nasste Stof, der spiller en Rolle i Flodvandet 

 er Gips. Enkelte Floder indeholder det dog slet ikke, f. Ex. 

 Garonne. Gips, eller svovlsuur Kalk, forandres hyp- 

 pigt, naar den, oplost i Vand, kommer i Beroring 

 med forraadnende organiske Substantser. - Vi skulle 

 senere hen see, at dette Forhold ikke er uvigtigt for 

 Havets Organismer, og at det navnlig finder sin An- 

 vendelse paa den Gips, der gjennem Floderne tilfores 

 Havet. 



Engelsk Salt (svovlsuur Magnesia) forekommer i 

 ikke ubetydelige M#ngder i enkelte Floder, f. Ex. Rhi- 

 nen og Donauen. I andre, f. Ex. Themsen, mangier det 

 aldeles. Kulsuur Magnesia forekommer kun i yderat 

 ringe Maengde.i enkelte Floders Vand. 



Saavel i Regnvand som i Flodvand forekommer 

 et Stof, hvis Betydning for Viextriget man vanskeligt 



4 ) Boussingault har ved Forseg beviist, at idetmindstc det i Vaext 

 vcerende Pattedyr tager for storste Delen den kulsuve Knlk, det 

 believer til sin Beenmasse, af Drikkevandct (Flod- eller Brond- 

 vand), og ban har godtgjort, at en ung Griis i 3 Maaneder op- 

 tog af sit Drikkevand */ % kulsuur Kalk. 



8 ) I Rhinens Vand udgjer den narlige Middelmaengde af kulsuur Kalk 

 i 100,000 Dele Vand, 9,46. Ifelge Hagens Opgivelser passerer 

 forbi Emmerich en Vandmassc, der aarlig medbringer saamegen 

 kulsuur Kalk, som beheves til 332,539 Millioner Ostersskaller af 

 almindelig Sterrel^c. 



