336 



forbruges af Havplanterne (i samme 0icmced som det 

 forhen for Landplanterne angivne), ere ikke engang at 

 fradrage; thi naar disse, efterat have ophort at leve, 

 raadne, saa give de den i levende Live modtagne Am- 

 moniak tilbage som kulsuur Ammoniak. Fra Atmos- 

 phagren udvaskes Ammoniaksaltet af Regnen, som for- 

 hen anfort, og det begynder da atrax igjen sit Kredsl0b, 

 forsaavidt det ikke bliver optaget af Landplanterne. 



Flodvandet tilfwrer Havet Rester af undergaaede 

 Planter, Dyr osv. Disses Forraadnelse i Havet give 

 Anledning til en Rrckke Omdannelser, som det vilde 

 blive for vidtloitigt her saerlig at omtale. Det maa vrere 

 nok at antyde, at disse Omdannelser tjene til at ved- 

 ligeholde en vis Ligevaegt i Havvandets Sammenssetning, 

 idet nemlig Stoffer, der idelig af Flodvandet tilfores Ha- 

 vet, og som ikke umiddelbart forbruges af Organismerne, 

 forhindres fra at sammenhobe sig derved, at de omdan- 

 nes saaledes, at andre og for Organismerne strax an- 

 vendelige Stoffer fremkomme. Vi skulle senere komme 

 tilbage hertil, naar Havets Bestanddele omtales. 



At Vandet spiller en saerdeles betydelig Rolle ved 

 Stoffernes Fordeling over Jordkloden, er os nu tydeligt. 

 Dybt inde i Jorden optager Kildevandet det mineralske 

 Stof og rer det frem til Overfladen, hvor en Deel af det 

 afeaettes, medens en anden Deel skylles ud i Floden, der 

 endelig bringer det ud i Verdenshavet. 



Det staaer nu kun tilbage at omhandle Jordens 

 storste Vandmasse, Verdenshavet. 



Verdenshavet er naermest at ansee som en maegtig 

 Saltoplesning. Men denne er af saare ulige Styrke 

 saavel i de forskjellige Have som ogsaa under forskjel- 

 lige Bredder i det samme Hav. 



