338 



Nords0ens Vand er ikke saa saltholdigt som At- 

 lanterhavets. Dette er let forklarligt, naar man erindrer, 

 hvor langt ringere dette Havs Fordampning er, samt, 

 hvor meget ferskt og saltfattigt Vand det optager, decls 

 umiddelbart fra store Floder, der udmunde i det, og 

 deels gjennem Sundet og Kattegattet fra 0sters0en. 



Saltmaangden i Nords0en fandt Forchhammer storst 

 naermest ved Kanalen. Den var her 35,027; men midt 

 i Nordsoen, mellem Skotland og Norge, er Saltnuengden 

 kun 34,202. I nogle Miles Afstand fra Norges Kyster 

 var Havets Saltmaangde endnu ringere, nemlig 33,294. 

 I Gjennemsnit er Saltmsengden i Nordseen neppe noget- 

 steds over 34,5. 



Osterseens Saltmaengde er meget ringe og under- 

 kastet idelige Forandringer. Ja, i Bugter og Havne, 

 der optage Floder, kan Saltet til sine Tider naesten gan- 

 ske forsvinde, naar nemlig et Isdaekke uafbrudt i nogle 

 Uger bar ligget over Vandet. I dette Tilfaelde, da Is- 

 daekket forhindrer Bolgeslaget fra at tilfwre Saltvand 

 udenfra, bortskyller Flodvandet naesten fuldstnandig dette. 

 Forchhammer fandt Saltmaangden i Sundet med sydlig 

 Str0m 11,673. 



Middelhavet bar en Saltma3ngde af 37,177. Sam- 

 menlignes Atlanterhavet, Middelhavet og Sortehavet med 

 Hensyn til deres Saltholdighed , saa fremgaaer det, 

 at Middelhavet er rigest paa Salt, og det uagtet begge 

 de andre Have sende deres Vand ind i det. Gjennem- 

 snittet af Atlanterhavets SaltmaBngde er nemlig efter 

 Forchhammer 35,591, medens Sortehavet efter Gwbel bar 

 en Saltholdighed af 17,7. Middelhavet vedligeholder 

 stedse denne hwiere Saltholdighed , uden at de to nvrige 

 Haves saltfattigere Vand eller de Floder, der falde ud 



