19 



gran/kade, dels bembdade fig Praefes, eller ock 

 Refpondens fjelf, at vrida amnet ur fit ratta 

 fkick, inpa Profefforns egen vetten/kap, fa denna 

 Jkulle fa tilfalle at lyfa med fin lardom, och 

 haraf far jag tilfajle at fraradeles vifa flera .prof. 

 Ofta forfamrades ock differtationerna a'nnu mera 

 genom den orimeligheten, at amnen togos flump- 

 vis 5 til exempel, efter iikheten med Refponden- 

 tens namn. Saledes finna vi at en Bjurberg difpu- 

 terat om bafvern , en Hval om hvaiarna , och fa 

 vidare. 



Rorande fjelfva foreftallningsfattet, begyntes 

 denna tidens differtationer merendeis med under- 

 fokningar, om urfprunget til det eller de djurens 

 namn, fom fkulle afhandias, och detti urfprung 

 foktes garna fran Grekilkan, eller ftundom fran 

 Hebrejfkan. Sedan nagra fidor hartil i en ono- 

 dig erudition atgatt 5 kom ordningen a h omnamna 

 alt fom hette lika med i fraga varande amne: 

 faledes i en differtation om drakar, underratta* 

 des man om Athenienfernas lagftiftare Draco, 

 och nar biens hiftoria var amnet > leddes up- 

 markfamheten pa Egyptiernas dyrkade oxe Apis, 

 och pa Apis tredje Konungen i Argos- Anteli- 

 gen kom Auftor fram med definition pa i fraga 

 varande djur, fom var vida Ikild ifran var tids, 

 och af deffa definitioner far jag framdeles an- 

 fora nagra exempel: Vidare ofvervagides garna 

 hvart enda ord af definition farfkildt., och ofta 

 ilutades altfamman med nagra morali/ka betrag- 

 telfer, fom borde hamtas af de djur man trodt 

 fig belkrifvit. For ofrigit forefalla ganlka failan 

 rwgra egna ron, och kannedomen af utlanflce For- 

 fattare, forn nu borjade blifva alma^nare an forr, 



B 2 med- 



