37 



hanclledare fom Sckammerdam och Rhedi. Inga /, j 

 fabelagtiga berattelfer anforas, ty hvad ftrax i 

 borjan naranes om myror i Indien, fom Ikola 

 vara naftan fa flora fom rafvar, och famla gulU 

 fand, omtalas blott efter Megafthener; men med 

 tillaggning, at om fadane djur Ikulle finnas, 

 aro de heit vifst af en annan natur an myror-. 

 na, faft de fatt ba'ra deras namn. For ofrigit 

 forekommer i denna differtation en rigtig be^ 

 fkrifning ofver myrornas agg, larfver, forvand* 

 ling, kon, hushallning, fiender, famt olagenhe- 

 terna fom de fororfaka mannilkan, och pa det 

 intet fkulle fattas, upgifves efven flere fatt til 

 deffa befvarliga infec^ers fordrifvande. Sedan jag 

 rm upfyldt den glada Ikyldigheten at omtala for- 

 tjanften af detta arbete, bor likval efven an- 

 markas, at ej alia Svenlka myrornas Species 

 deri blifvit behorigen fkilde. 



Aren 1716 och 1718 refponderade Magnus Ga- 

 briel CrotUus , for tvanne differtationer de Generojit 

 Equis, den forra under Mathef. Prof. Johan l^a- 

 lerii, och den fenare under Eloquent. Prof. Tor- 

 ners Praefidium, men begge aro mindre af en Na- 

 tural -Hiftoricus, an af en famlare af hvad fom 

 annars kunnat anga haftar. Saledes finner man 

 deruti mycket om de gamlas ftrider och ridder* 

 liga ofningar til haft, om haftars offrande, om 

 fpadomar hamtade af haftar m. m. men ej et 

 ord om haftens fjukdomar eller deras botande. 

 Hvad fom cara&eriferar tidehvarfvet , ar at Au- 

 ftor trodt fig behofva anvanda ofver et helt 

 blad, for at, ej genom naturens radfragande, 

 men genom en hel hop Au&orers anforande, 



veder* 



