a ) *s ( P 



VWfc / \ X*V\ 



n6dige vid defs anvandandc, och hum man 

 dcm brukar; Den tredje innefattar atfkillige 

 anmfrkningar, horande til Elctricitetens ver- 

 kan, {bin antmgcn forut aro bekante, eller Au 

 ftor meddche af manga berorpde Likarc* 



Han borjar* med den anniarkning , at 

 ElcSriciteten, farfkttd fran andre medel, for- 

 drar mer delicatcffe vid operaticTn, an noga 

 kannedom af fjukdomen ; at act cj har mer 

 ollgenhet med iig at eleftricera cn'friik kropps^ 

 del, an en fjuk; och at ftyrkan af Elcclricirc- 

 ten fnarare bor paflas efter den (jukes fenfibi- 

 liter, an efter fjakdomens art. 



Philofopherne, fger han, hafva ;mmarkt, 

 at Eleftriciteten, applicerad pi mennifko-krop- 

 par, plflcyndar pulsldrornes bultande, famt at 

 den hjelper affilningen i konlarne, och ut- 

 dunilningen , hvilken den Sfven arerftallar da 

 den varit aldeles forlorad. Man har annu 



ej kunnat uptacka, om Eleftriciteten verkar pa 

 det inre af kropparne genom nagot Chemifkt 

 {art, f-tfom i allmanhet andre me. del; men tro- 

 ligit ar at den egenlkapen, fom fororfakar den 

 verkan vi omtalt, kan anfes endaft fom en 

 mechaniflc ftimulus; emedan den tyckes ftracka 

 fig afven til de kropps - deiar , dit andre me- 

 del ej kunna komma, i fynnerhet om deffa de- 

 Jar ;u'o pa nagot vis fjuklige* 



Man kan marka, huru mycket Eleclricite* 

 ten 5r formlnligarc an andre medel, vid atflcil- 

 lige tilfailen, om man betraktar, at det ej ak 



tid 



