eller maaskee endogsaa beboet vore Kyster, om end i en 

 forhistorisk Tid , da dens Knogler ere fundne mellem andet 

 Affald fra Ur-lndvaanernes Maaltider. Til Prof. Steenatrups 

 Afhandling om denne Fugl og dens tidligere Udbrednings- 

 kreds , der er trykt i denne Forenings videnskabelige 

 \leddelelser, skal jeg derfor tillade mig at henvise dem 

 af mine <jerede Tilhorere, som 0nske.at stifle et naermere 

 Bekjendtskab med denne maerkelige Fugls Historie. Jeg 

 skal her kun udhaeve nogle af de almindeligere Traek af 

 dens Naturhistorie. Det er en stor Fugl med en Krop 

 omtrent som en Gaas, med en Hals, der vilde vaere for 

 kort til en Gaas, men forholdsvis for lang for en almindelig 

 Alk, og med et stort, sort, sammentrykt lS T aeb, der i det Hele 

 gjengiver Nffibformen hos den almindelige Alk. Med Und- 

 tagelse af Bugen og en hvid Plet mellem Oinene og 

 Naebet er Fjerdragten sort som hos saamange andre, 

 Svemmefugle. Paa Land staaer den i en naesten lodret 

 Stilling, hvilende paa sine brede Svommefedder; uden al 

 Tvivl gaaer den kun slet, derimod sv0mmer og dykker 

 den fortrinligt. Ofte farer den ogsaa hen ad Vandfladen, 

 baskende med Fedderne og med de smaae Vinger. Flyve 

 kan den derimod slet ikke, og hvis De vil kaste et Blik 

 paa dens Vinger, vil Grunden dertil strax vaere Dem ind- 

 lysende; de ere nemlig deels i og for sig uforholdsmaessi^ 

 smaae*), ikke storre end paa den mange Gange mindre 



*) Geirfuglen er doppelt saa hoi som den almindelige Alk, og dog 

 er dens Underarm korlere end Alkens; til Gjengjffild er dens 

 Haand lidt laengere, saa at den samlede Laengde -at' Ann og Haand 

 er omtrent den samme hos dem begge. Derimod er Geirfuglens 

 paafaldende bredere. Samme Langde, men meget sterre Brede 

 har LutFen ogsaa hos den kapske Pengvin, der i Sterrelse staaer 

 midt imellem Alken og Geirfuglen. Hos Kongepengvinen er Luffen 



