ved at bringe den Fisk i Naebet paa Skjsret, saaledes soni 

 dens evrige Slaegtninge, Svartfuglene , de nordiske Fugle- 

 fjeldes beromte Beboere, f. Ex. Alke, Teister, Lunder 

 og S0konger, gj0re del; tvertimod den bar den strax paa 



-sin Ryg til Vandet og gik til Sees med den - - saalidt 

 bebagede Landlivet den og man kunde derfor trwffe 

 den over hundrede.Mile fra Land paa de store newfound- 

 landske Fiskebanker i Selskab med sin Unge, ikke st0rre 

 end en Kylling, hvilken den sikkert bar madet med F0de, 

 som den hentede til den fra Havbunden. Del Sted , hvor 

 Geirfuglen vides at have ruget i st0rst Maengde, er nogle 

 Oer, 0st og Syd for Newfoundland og i St. Laurents- 

 Bugten, som de S0farende i sin Tid kaldte Pengvin- 

 Oerne efter den ; thi Ordet Pengwyn er Geirfuglens 

 gamle wallisiske Navn og betyder den hvidhovede , 

 hvilket Navn den skylder sin hvide Plet paa Hovedet; 

 f0rst senere blev Navnet, i Grunden ved en Feiltagelse 

 eller Misforstaaelse , overf0rt paa Sydhavets LufYegaes. 

 Efter Amerikas Opdagelse bleve bine Farvande i L0bet af 

 det 16de Aarhundrede aarlig bes0gte af flere bundrede 

 franske, engelske og spanske Expeditioner, som s0gte 

 Ilvaler og Saelhunde der eller i Mangel deraf Eventyr og 

 Bytte; de fandt bine 0er, som de deels kaldte Pengvin- 

 0erne, deels Fugleeerne , rige paa forskjelHge Fugle. 



_saasom Alke, Teister, Maager og Suler, og desuden 

 Pengviner eller Geirfugle i en saadan Maengde. at de, 

 kunde fylde hele Baade med dem , og ikke alene selv 

 spise af dem i Overflod, men endogsaa salte af dem til 

 Brug paa deres videre Beiser. Deres ./Eg forefandtes i 

 en saadan Maengde, at man fyldte hele Tender dermed; 

 ja <J art bier siger endog, at alle Frankrigs Skibe kunde 

 have taget fuld Ladning af dem, uden at det vilde vaeret 



