10 



liar i'oreslaaet , dog bedst disse Dyrs eiendommeligste 

 Traek. Denne Fugleform er udbredt over alle sydlige 

 Have ligesom Alkefamilien (Svartfuglene) over alle nor- 

 diske, og optrseder der med ikke mindre end 15 for- 

 skjellige Arter*). De fleste af disse. here just ikke til de 

 sterre Fugle, da de i denne Henseende kunne sammen- 

 lignes med vore ^Ender; de mindste ere ikke storre end 

 Krager, hvorimod Familiens Kaempe, Kongepengvinen , er 

 sine 3 Fod h0i i sin saedvanlige nassten lodrette Stilling. 

 Nsebet er i Almindelighed en Meltemting mellem Alkenes 

 og Teisternes, hverken saa h0it som hines eller saa tyndt 

 som disses. F0ddernes Form og Stilling er heller ikke 

 meget forskjellig fra Svartfuglenes**), naar vi undtage Fod- 

 p a rodens overordenlige Urede og 



Korthed, de fladere Negle, og at 

 der her dog er Spor til Bagtaaen, 

 som ganske mangier hos Alke- 

 fuglene. Men hvad der isaer er 

 betegnende for disse Fugle , er 

 deres Fjerklaedning og deres 



Foden af en Alk (a) og 



af en Luffegaas ( P ). Vinger. Det vil vsere Dem vel- 



bekjendt, at alle Svommefugle i Sammenligning med Land- 

 fuglene have en overordenlig taet og fast, elastisk Fjer- 

 dragt. IVIen hos ingen anden Fugl er dette Tilfaeldet i 

 den Grad som hos Luffegffissene. I Forbindelse med det 

 tykke Fedtlag under den tykke og seige Hud afgiver den 



*) I bonapartes nyeste Oversigl over Pengvint'amilien opregnes 15 

 Arter, som henferes til 6 Slaegter (Aptenodytes, Eudyptula, Chry- 

 socoma , Pygoscelis , Spheniscus og Dasyramplius). 



**) Alkefuglenes Fodrod (L0b) er, som Afbildningen ogsaa viser det, 

 smal og skarpt sammentrykt for at krmne fores raskt gjennem 

 Vandet, Luffegaessenes derimod kort og bredt for at yde en sterre 

 Trffideflade paa Isen og paa de glatte af Havet beskyllede Klipper. 

 Fodens ru Underflade gjer den ogsaa saerdeles vel skikket dertil. 



