16 



end middelvarmt Havbaelte, saa naermer den sig dog og- 

 saa eller bar i al Paid tidligere naermet sig ./Ekvator paa 

 adskillige Punkter. Man kan forfelge Luffegaessene fra 

 Patagonien langs med Chiles og Perus Kyster, ja en Art 

 (Spheniscus ffumboldtii) er endogsaa almindelig i Cal- 

 laos Havn, og Sonnerat traf ikke mindre end 3 Arter 

 ved Ny- Guinea. ./Eldre Ueisebeskrivelser omtale slige 

 Fugle , tildeels under Navne , som nu ere os ubekjendte , 

 saasom Aponar, Calcamar ved Brasilien*), ved Ascension, 

 ved Anaboa i den guineiske Bugt og paa Malediverne, 

 Steder, hvor man nu forgjaeves vilde s0ge dem. Hvad 

 der liar fortraengt dem fra eller udryddet dem paa disse 

 Steder, om det ogsaa er Menneskets Skyld, er ubekjendt. 

 Mange af de ovennaevnte Steder i det sydlige Polarhav 

 ere aldeles blottede for ethvert Spor af Plantevaext, andre 

 derimod bevoxne med kaempestore Tuer af det heie 

 Tussak-Graes; hvor de komme igjen og ruge hvert Aar, 

 f. Ex. paa 0erne i Bass-Straedet, er Jorden ofte saa reen 

 og bar, som om den var feiet. Deres Bopaele have de i 

 Regelen for dem selv, uden at noget andet Landdyr eller 

 Amphibium gjer dem Pladsen stridig; dog finder man og- 

 saa, at Saelhundene , der jo omtrent ere det samme 

 blandt Pattedyrene som Luffegaessene blandt Fuglene, 

 sege Skjul tilligemed dem blandt Tussaktuerne og danne 

 sig Stier i den b!0de dyndede T0rvejord, ad hvilke de 

 hurtigt og skjult kunne komme til S0en eller igjen op til 

 deres Huler; Dvergpengvinen og den korthalede Storm- 



*) I ffildre Tid brugtes ievrigt Bensevnelserne paa fjerne ubekjendte 

 Egne, f. Ex. Brasilien, Peru, saa ubestemt, at det er meget mu- 

 ligt, at der her ved Brasilien skal forstaaes ganske andre Egne af 

 Syd-Amerika end de, der nu bena3vnes saaledes. 



