31 



Inden jeg forlader denne Fuglegruppes Naturhistorie , 

 kan jeg ikke undlade at omtale , at disse aarlige Sammen- 

 komster i saa uhyre Skarer paa bestemte Steder i Lebet 

 af Aartusinder i Forbindelse med disse Fugles Graadighed 

 bar givet Anledning til Dannelsen af maegtige Guanolag, 

 som f. Ex. paa Possession-Island under 71 sydl. Br. 

 og paa 0en Itschabo ved det sydvestlige Afrikas Kyst, 

 hvor Tykkelsen af det af Pengviner dannede Guanolag 

 angives til 10 Alen. De fleste af de Guanolag, der bid- 

 rare fra Pengviner, ligge imidlertid saa naer ved Sydpolens 

 Ismasser, at de aldrig ville faae praktisk Vigtighed, og 

 de beremte Guanolag, der indbringe Perus Regering 

 mere end dets Guldminer, tilskrives i Regelen ganske 

 andre Arter af Sv0mmefugle, uagtet Luffegaessene dog 

 ogsaa have bidra^t til deres Dannelse. 



Foruden Geirfuglen og Pengvinerne veed jeg endnu 

 kun at anf0re en Svemmefugl, der ikke kan flyve, nemlig 

 en stor t.ykhovedet Andeform (Anas brachyptera 

 eller Micropterus cinereus), der findes ved Falklands- 

 0erne og ved de sydligste Dele af Syd - Amerika. De 

 aeldre S0farende kaldte den Vaedel0bshesten , de nyere 

 Damperen, fordi den farer larmende hen ad Vandet, 

 baskende, deels skiftevis med de korte Vinger og deels med 

 F0dderne, efterladende et bredt Spor ligesom et Damp- 

 skib. Det er blot en stor Dykand med altfor korte Vinger 

 til at flyve, uden at der dertil knytter sig andre saeregne 

 Bygnings- eller Livsforhold; den traeffes parvis eller i 

 Flokke paa 40 50 Individer paa Klipperne eller dykkende 

 efter Skaldyr mellem Kaempetangen ved de klippefulde 



Art af Alkefamilien, Se Ron gen (Mergulus Alle) synes dette at 

 tyde paa en endnu mindre Pengvinart end Eudyptyla ttndina. 



