36 



tiden, ligesaalidt som den kan have frembragt synderlige 

 Forandringer i den historiske Tid, og vi vende derfor til- 

 bage til vor f0rste Paastand, at de Forandringer, som i 

 Nutiden foregaae med et Lands Vegetation, hovedsagelig 

 kunne henf0res til Plantevandringer, i dette Ords vidt- 

 Mtigste Betydning. Hvorvidt Plantevandringer ogsaa i For- 

 tiden have fundet Sted, derfor mangle de nodvendige 

 Beviser, skjandt det er i h0i Grad sandsynligt, og navnlig 

 maatte storartede Vandringer til alle Tider have fundet 

 Sted, hvis de Naturforskere have Ret, der antage, at en- 

 hver Planteart oprindelig kun har havt eet Udgangspunkt , 

 hvorfra den da skulde have udbredt sig til alle Sider, 

 hvorimod Vandringerne ville indskraenkes , hvis man vilde 

 antage den samme Art skabt paa Here forskjellige Steder, 

 enMening, som isaer havde en ivrig Forsvarer i Schouw*), 

 og som navnlig stottes ved den Kjendsgjerning, at mange 

 Planter ere falles for vidt fra hinanden liggende Bjerge, 

 f. Ex. Alperne, Pyrenaeerne, de skandinaviske og skotske 

 Bjerge, uden at de findes i de mellemliggende Lande, 

 endvidere at de sydlige Polarlande have endel Planter (der 

 angives omtrent 50) tilfaelles med de nordlige Polarlande, 

 at der forekommer mange europaeiske Planter i Nyholland 

 og Nyseland (60 europaeiske Arter), som mangle i de mellem- 

 liggende tropiske Egne, og at endelig mange, navnlig 

 blomsterlose Planter, ere udbredte over hele Jorden; dog 

 kunne maaskee alle disse Vanskeligheder overvindes ved 

 de mangfoldige Maader, hvorpaa Planterne ere istand til 

 at udbrede sig, selv over store Strakninger. Medens 

 saaledes dette Sporgsmaal endnu er uafgjort, er det der- 



*) Skandinaviske Naturforskeres 5te M0de Side 119 o. s. v. 



