G9 



kan forenes med dens Fordringer, ville vi kaste et Blik 

 paa deres H0ide. Til at bestemme denne bar man fore- 

 slaaet forskjellige Methoder, og efter disses Antal at demme, 

 kunde man vaere berettiget til at tro, at Skyernes Heide 

 var neiagtig kjendt; men dog gives der ikke et eneste 

 Spergsmaal i hele Meteorologien, ja maaskee i hele Natur- 

 laeren, med Hensyn til hvilket vi besidde saa faa bestemte 

 Talangivelser. Af de ved Heidebestemmelsen anvendte Me- 

 thoder fortjener vistnok den af Riccioli angivne at frem- 

 haeves. To lagttagere A. og B., der f. Ex. befinde sig i 

 samme Meridian og i en bekjendt Afstand fra hinanden, 

 bestemme samtidig den samme Skyes Heidevinkel, og da 

 i den saaledes fremkomne Trekant 3 Stykker ere bekjendte, 

 lader den nedfaeldede Heide sig trigonometrisk beregne. 

 Den her angivne Fremgangsmaade bar vistnok den Ulempe, 

 at de 2 lagttagere ikke uden Vanskelighed formaae at saette 

 sig i Forbindelse ; imidlertid turde Vanskelighederne naeppe 

 vaere af en uovervindelig Natur. For Tordenskyens Ved- 

 kommende loses Opgaven maaskee lettest ved at maale 

 Lynets Heidevinkel, og dernaest taelle de mellem Glimt 

 og Tordenskrald for!0bende Secunder. Af den saaledes 

 fundne Tid beregner lagttageren let den paagjaeldende 

 Skyes Afstand fra det Sted, paa hvilket ban befmder sig, 

 og den iagttagne Heidevinkel, i Forbindelse med den ved den 

 nedfaeldede lodrette Linie frembragte rette Vinkel, giver 

 ham Middel til 'Trekantens trigonometriske Beregning. 

 Imidlertid er, som allerede tidligere bemaerket, vort Kjend- 

 skab til Skyernes Heide overmaade ringe, og vi ter vel 

 vove den Paastand, at nogen egentlig heldig Methode til 

 at bestemme den endnu ikke er opfundet. At Skyerne 

 bevaege sig i en forskjellig Afstand fra Jorden, derom 

 kunne vi, isaer paa en regnfijld Foraarsdag, der hyppigt 



