70 



bar klare 0ieblikke, let overbevise os; men et saa al- 

 mindeligt llesultat kan naturligviis ikke tilfredsstille Viden- 

 skaben. Som Felge heraf staae endnu en Raekke vigtige 

 Opgaver tilbage at 10se, og ligesaalidt som Meteorologien 

 er i Stand til at angive, i hvilken At'stand fra Jorden de 

 forskjellige Arteraf Skyer regelmaessigt opholde sig, ligesaa- 

 lidt er den i Stand til at give et blot nogenlunde fyldest- 

 gjarende Svar paa de Spergsmaal, hvilken Indflydelse den 

 geographiske Brede, Aars- og Dagstiden ud0ver paa 

 Haiden af de enkelte Skyformer. Det synes nemlig, som 

 om H0iden af den samme Slags Skyer mellem Vendekredsene 

 og om Sommereren er betydelig storre end paa h0iere 

 Breder og om Vinteren; thi jo lavere Varmegraden er, 

 i desto ringere H0ide ville de naae det Punkt, hvor Ned- 

 slaget er saa svagt, at det kun med Vanskelighed kan 

 iagttages. Som allerede tidligere am0rt, synes ogsaa Dags- 

 tiden at have Indflydelse paa Skyernes H0ide. I Aug. 1830 

 fandtKamtz, at de hvide, kuppelformige, saakaldte Klode- 

 skyer, der udgjore en saa fortrinlig Prydelse for Sommer- 

 himlen, mellem Kl. 8 og 9 om Formiddagen svaevede i en 

 H0ide af5 6000', medens de Kl. 4 vare stegne til 7000', 

 og 3 Timer senere igjen vare dalede ned til omtrent 

 6000'. De faa anstillede Maalinger saavelsom den Ind- 

 flydelse Skyernes H0ide maa antages at ud0ve paa deres 

 Bestanddeles Natur, turde det vel vaere heldigere at med- 

 dele senere ved Betragtningen af de enkelte Skyformer. 

 Skyernes Bevaegelse er naturligviis afhaBngig af 

 de atmosphaeriske Str0mninger. Vinden baerer Skyerne 

 henover Jorden i horizontal Retning, og med en Hastig- 

 hed, der vel maa svare til dens egen, medens den 

 opstigende Luftstr0m betinger Skyernes verticale Be- 



