71 



vaegelse. At man undertiden seer dem bevaege Big 

 imod Vinden, er aabenbart betinget deraf, at de befmde 

 sig i en heiere Luftstrem end den, der for Oieblikket 

 hersker ved Jordens Overflade, og hvis Retning er denne 

 laveres modsat. Ikke sjeldent iagttager man saaledes om 

 Vinteren, naar en i laengere Tid herskende nordostlig 

 Vind bar medfart klart Frostveir, lette Skymasser bevaege 

 sig for sydlig Vind, medens Nord-Osten endnu er herskende 

 i de lavere Regioner, og man er da berettiget til at vente 

 Omslag i Veirliget og h0iere Thermometerstand. Den, 

 der bar haft Leilighed til neiere at, iagttage Udviklingen 

 af et Tordenveir, vil uden Tvivl have lagt Maerke til en 

 eiondommelig Uregelmaessighed i Skymassernes Bevaegelser, 

 et Phaenomen, som man vistnok for en stor Deel maa 

 forklare af modsatte atmosphaeriske Stramninger, men ved 

 hvilket Forskjelligheder i de enkelte Skygruppers elektriske 

 Ladning uden Tvivl ogsaa turde have Betydning. 



Efter hvad vi i det Foregaaende have bemaerket om 

 Skydannelsen, vil det vaere klart, at den deels beroer paa 

 den atmosphaeriske Dampmamgde, deels paa Sammen- 

 blanding af ulige opvarmede og saaledes ulige vaegtfyldige 

 Luftmasser. Da de her naevnte Betingelser i det Hele 

 maae betragtes som almindeligt forekommende , bliver 

 altsaa Skydannelsen et Phaenomen, som man kan iagttage 

 overalt paa Jorden, uden at vi dog dermed ville paastaae, 

 at ethvert Sted er lige gunstigt. Hvor Atmosphaerens 

 Damprigdom er forholdsvis betydelig, og Forholdene be- 

 gunstige et livligt Samkvem mellem koldere og varmere Luft- 

 stramme, der maa aabenbart Skydannelsen vaere kraftigere, 

 end hvor det modsatte finder Sted, og da Jordoverfladens 

 Hoideforhold , Temperatur og Vandrigdom ved deres tal- 



