72 



lose Modificationer betinge en hoist forskjellig Udvikling 

 af de for Skydannelsen n0dvendige Betingelser, saa er man 

 vel a priori berettiget til at naere den Anskuelse, at der 

 gives skyrige og skyfattige Egne. Erfaringen vil 

 snart bekraefte Theoriens Rigtighed. Hvor h0ie Bjerg- 

 egne befinde sig i Naerheden af Havet , eller be- 

 graendses af lave fiigtige Slettelandskaber, der vil den 

 dampsvangre Luft stadig faae Leilighed til at afkjeles, og 

 Skymasser leire sig om Fjeldenes Toppe, medens derimod 

 den terre, hede, for Havvindens Indflydelse kun lidet ud- 

 satte Slette er ugunstig for Skydannelsen, og derfor ud- 

 maerket ved en i Reglen klar Himmel. I Almindelighed 

 maae saaledes Bjergregionerne , navnlig de hoiere og for 

 Havets Indflydelse mere udsatte, betegnes som Jordens 

 meest skyrige Egne, og Vandreren, som f. Ex. bes0ger 

 Vestkysten af den skandinaviske Halv0, eller fra Alpernes 

 Sneeregioner stiger ned i den varme og fugtige lombardiske 

 Slette, vil vistnok fmde tilstraekkelig Leilighed til at over- 

 bevise sig om Bjergenes Evne til at begunstige Skydannelsen. 

 I Ber0ring med Norges fjeldrige Kyster afkj01es de varme 

 og dampsvangre, af Golfstr0mmen ledsagede, sydvestlige 

 Vinde, og en skyfuld Himmel, der betinger disse Egnes 

 anselige Regnmaengde, er Resultatet af Dampenes stadigt 

 foregaaende Fortaetning. Paa Alpernes Sydside afkj01es 

 den varme, fugtige Luftstr0m, der stiger i Veiret fra den 

 vandrige Poslette, og stor Skyrigdom i Forbindelse med 

 betydeligt Nedslag fremtraeder ogsaa paa Bjerglandets mod 

 Italien vendte Terrasser, medens de paa den nordlige : 

 Side ere kjendeligt svagere. S0manden, som ankrer paa 

 Havai's 0stkyst*), bar saagodtsom uafbrudt Regn og en 



*) Steen Bille, Galatheas Reise III p. 180. 



