76 



Omrids, saa have lagttagelserne viist, at Veiret endnii 

 holder sig nogle Dage*), medens derimod en taaget Contur, 

 der efter Forsters Mening tyder paa en betydelig Fugtighed 

 i de heiere Luftegne, er Forbud paa et snart indtraeffende 

 Nedslag**). 



Beslaegtet med Fjerskyen med Hensyn til Sammen- 

 saetning og H0ide, men i Form mere overeensstemmende 

 med den kuppelformige Klodesky, er den saakaldte cirro- 

 cumulus c , hvis smaa, lyse, afnmdede Skymasser ofte i 

 lange Bselter traekke sig hen over Himlen, og i Folke- 

 sprogethave faaetNavn af Lammeskyer. Det er rime- 

 ligviis denne Form, som vi hos Virgil, Lucrets og Plinius 

 finde omtalt under den eiendommelige, men ret traeffende 

 Benaevnelse: vellera lanae (Lammeuld). De synes at blive 

 dannede ved heitgaaende, \arme Luftstremme, thi naar de, 

 hvad hyppigt indtraeffer om Sommeren, vise sig paa Morgen- 

 himlen, saa bringerDagen fordetmeste S0ndenvind og smukt, 

 klartVeir. DeresBygning er gjerne meget 10s, ogHumboldt 

 fortaeller, at ban i Cumana, paa Nordkysten af Sydamerikas 

 Fastland, var i Stand til at iagttage Stjerner af 4de St0rrelse, 

 ja selv Maanepletterne igjennem dem. Undertiden frem- 

 traede de som en Modification af Fjerskyen, der dog langt 

 hyppigere, naar varme og ftigtige Luftstr0mme faae Over- 

 haand i de h0iere Regioner, bliver mere taet og utydelig 

 i sin Bygning, og, idet den synker ned til en ringere 



*) En traadforming , overordentlig lang og fuldkomment skarpt be- 

 graendset Form af Fjerskyen bar jeg kun bemserket, naar Veiret 

 bar en meget rolig Gharakteer. 



**) Den af Howard ogForster opstillede Hypothese, at Fjerskyen skulde 

 dannes ved et af elektriske Stremme foranlediget, partielt Nedslag, 

 og derhos tjene som Leder for Elektriciteten, bar vel naeppe meget 

 for sig; Kamtz seger dens Ophav i locale, kolde Stremme i 

 Atmosphaerens heiere Egne. 



