7.8 



begynder en opstigende Luftstram at danne sig; den ferer 

 de i Atmosphaerens nedre Regioner opsamlede Dampe 

 med sig i Veiret, og vinder i Kraft med den stigende 

 Dagsvarme. Udsaettes Dampene for de heiere Luftegnes 

 Kulde, foregaaer der et Nedslag, og den heraf betingede 

 Skydannelse tiltager i Omfang og Heide, indtil den dalende 

 Sol svaekker den opstigende Luftstrems Productivitet, og 

 ved sin Nedgang saetter en Graendse for dens forelebige 

 Indflydelse paa Atmosphaerens Skydannelser. De tilstede- 

 vaerende Klodeskyer, der ikke laengere drives i Veiret ved 

 den opgaaende Luftstrems Magt, synke langsomt ned i 

 de lavere Luftlag, hvis Varme efterhaanden opleser dem, 

 og lader Aftenhimlen klar. Af det her meddelte fremgaaer 

 ogsaa, at Klodeskyens Heide er meget forskjellig og 

 fuldkommen afhaengig af Dagsvarmen; mellem den 6te 

 og lite Juli 1830 varierede den efter Undersegelser af 

 Kamtz mellem 3000 og 10,000 Fod. 



Ikke sjeldent kan man i Sommertiden forfelge den 

 her skildrede Skydannelse fleVe Dage igjennem, uden at 

 den atmosphaeriske Dampmaengde fortaatter sig til Nedslag. 

 Da turde det en Aftenstund haende , at den tidligere 

 herskende Sendenvind d0de hen, medens de tilstedevarende 

 Klodeskyer, i Stedet for at oplose sig, ved den Reining i 

 hvilken de bevaege sig antyde, at en kold, nordlig Luft- 

 stram er indtraadt i de heiere Regioner. Idet den lyse 

 Klodesky antager en m0rk, graablaa Farve og taagecte, 

 usikkert tegnede Rande, synker den dybere ned, og frem- 

 traeder som den saakaldte cumulostratus hvis Tilstede- 

 V83relse noksom overtyder lagttageren om, at Luften er 

 maettet med Fugtighed. Fortaetningen vedbliver , og 

 snart erHimlen bedaekket med sortegraa, taagede Regn- 

 skyer (nimbi), der nu afgive deres Vandmaengde, medens 



