79 



Barometret under vedvarende Nordenvind stiger, og saaledes 

 forkynder snart indtraedende klartVeir. Er Jordens Over- 

 flade allerede ved tidligere ISedslag fugtig, saa foregaaer 

 den her omtalte Forvandling af Skyformerne langt hurtigere. 

 Hersker der Vindstille i de lavere Regioner, saa stige 

 Dampene ved klar Himmel meget hurtigt og i rigelig 

 Maengde i Veiret; cirri, cirrostrati og lavere svaevende 

 cumuli tillage rask i Omfang, og naar Dagens Varme bar 

 naaet sit Heidepunkl, indtraeffer en haeftig Regnbyge. der 

 ofte udarter tU et Tordenveir. 



Oftere, navnlig om Sommeren, udvikler Regnveiret 

 sig imidlertid paa en fra den her meddelte noget afvigende 

 Maade. Solen staaer op med skyfuld Himmel og der 

 falder ofte Byger, men henimod Kl. 8 h0rer Regnen op, 

 medens den jevnt overtrukne Himmel trailer 0iet med 

 sil eensformige Graae. Snarl begynder imidlerlid den 

 blaa Himmel al lille frem gjennem Ridser og Huller i 

 Skydaekkel, Aabningerne udvide sig meer og meer, og ved 

 Middagslid er del klarl Solskin, medens dog de lalrige, 

 ikke skarpl begraendsede Klodeskyer lyde paa en anselig 

 almosphaerisk Fuglighed og snarl lilbagevendende Regnveir. 

 Del lader hellerikke venle paa sig. Henimod Solnedgang 

 er Himlen aller overtrukken, og ud paa Nalten begynder 

 del igjen at regne. Denne Proces, der ofte gjentager 

 sig flere Dage paa samme Maade,, synes at have sin 

 Grund i forskjellige, over hinanden svarvende Luftslremme. 

 Naar Solen om Morgenen opvarmer den ovre Side af 

 Skydaekkel, saa opleses Dampblaererne, og idet de maaskee 

 trade ind i varmere Lufllag, forlaettes de ikke i den Grad, 

 som er nodvendig for al frembringe Regn. Men naar 

 Varmen aflager hen ad Aften, saa kan Luflen ikke beholde 

 alle Dampene, der dannes Taageblaerer, og under Naltens 



