80 



ringere Varme falder Vandet i draabeflydende Form til 

 Jorden. 



Uden at opholde os specielt ved den saakaldte Slente- 

 sky (stratus), hvis almindelige Gharakteristik vi i det Fore- 

 gaaende have meddeelt, og som ikke synes at staae i 

 noget bestemt Forhold til Veirligets Natur, ville vi, forinden 

 vi forlade vor Betragtning af Skyformerne , endnu omtale 

 et Phaenomen, som det ikke turde vaere uberettiget at 

 saette i Forbindelse med disse, nemlig Skypompen. 

 Vi have alt tidligere gjort opmaerksom paa, at Skyerne 

 dannes, naar ulige varme og ulige fugtige Luftmasser 

 komme i Berering med hinanden. f Taenke vi os nu, at 

 to saadanne Luftstr0mme, der bevaege sig i modsat Rei- 

 ning, traede i Forbindelse i de heiere atmosphaeriske Re- 

 gioner, saa vil der, paa Grund af det indtraedende Nedslag, 

 dannes en Skymasse, som ialtfald undertiden, ved de 

 modsatte Stremretningers Indflydelse, er i Stand til at 

 antage en omdreiende Bevaagelse. I Skikkelse af en uhyre, 

 omvendt Kegle forlaenger den sig , idet den stadigt 

 dreier sig rundt, ned til Jordoverfladen. Banner Sky- 

 pompen sig, hvad hyppigt synes at flnde Sted, over 

 Havet i Nserheden af en h0i Kyst, saa vil den, efter 

 at have naaet Soens Overflade, pidske denne.op i en 

 skummende Dampsky, og hvirvle Vanddelene med sig 

 i Veiret. At den ievrigt for storste Delen indeholder 

 fersk Vand, der altsaa maa hidrere fra Skyen, med hvilken 

 den oventil staaer i Forbindelse, derom bar man haft 

 Leilighed til at overbevise sig, naar den er kommen i 

 Beraring med Skibe, som den bar overost ligesom en 

 Regnbyge ; den synes at bestaae af Dampblaerer, 

 mellem hvilke dens omdreiende Bevaegelse ved sin meka- 

 niske Kraft holder de ophvirvlede Vanddraaber svaevende, 



