87 



dens H0ide og Bevaegelse ; vi have seet, at den udmaerker sig 

 fremfor alle andre Skyformer, som vi have behandlet, ved 

 eiendommelige Lys- og Lydphaenomener, del vil nu 

 blive Spergsmaalet, hvorpaa de sidstnaevnte beroe. Maerkeiigt 

 nok finde vi hos Classikerne Efterretninger, der synes at an- 

 tyde, at allerede de Gamle kjendte et eiendommeligt Forhold 

 mellem Tordenskyens Phaenomener og metalliske Legemer; 

 Thracerne ogllyperboraeerne forstode saaledes,efterllerodots 

 Vidnesbyrd, at tilintetgjore dens Virksomhed ved at udskyde 

 Pile og udslynge Kastespyd iraod den, og Ktesias fortaeller i 

 sine Indica*), at han af Artaxerxes og Parysatis havde 

 modtaget i Foraering tvende Jernsvaerd, som plantede i 

 Jorden vare i Stand til at afvende Skyer, Hagel og Lyn- 

 straaleru ja tilf0ier endog selv at have seet det. Hos 

 Lucius Piso findes en Fortaelling om, at Numa Pompilius, 

 Roms anden Konge, var i Stand til ved et Experiment at 

 nedkalde Lynet, og vor tiistoriker beretter videre, hvilket 

 ogsaa bekraeftes af Livius, at bans krigerske Efterfolger 

 Tullus Hostilius blev draebt af en Lynstraale, da han vovede 

 under Forseget at afvige fra den eengang normerede 

 Fremgangsmaade. Oldtidens philosophiske Naturbetragt- 

 ning, der naerede en saa afgjort Antipathi mod empiriske 

 Cnders0gelser, lykkedes det imidlertid ikke at give nogen 

 Forklaring af Phaenomenet; f0rst den nyere Tids experi- 

 menterende Physik formaaede her at komme til et Re- 

 sultat. Skj0ndt rigtignok Wall 1708 vovede at sammen- 

 ligne den electriske Gnist og den svage knittrende Lyd, 

 der ledsager den, med Lynilden og Tordenbraget, saa er 

 det dog f0rst Franklins Virksomhed man skylder Oplys- 

 ningen om de Kraefters Natur, der udtale sig gjennem 



Ctesiae opera ed. J. Baehr IV p. 248. 



