95 



Betydning i Naturens Okonomie fremtraede med tilstraekkelig 

 Klarhed. Vi have sect, at Skyerne betinge *det atmo- 

 sphaeriske Nedslag, naar en fremskridende Fortaetning af de 

 dem dannende Taager lader Dampblaererne gaae over i Regn 

 eller Snee, alt efter Luftens hoiere ellei* lavere Varmegrad. 

 Paa denne ud0ve alter Skyerne en gjennemgribende Ind- 

 flydelse, idet en stadigt overtrukken Himmel betinger en 

 maerkelig Ensformighed i Luftens Varmeforhold, medens 

 en rneer eller mindre skyfri Himmel foranlediger en hurtig 

 Opvarmning, men paa den anden Side ogsaa en hurtig 

 Afkjeling af Jordoverfladen, og saaledes tillige af den over 

 samme hvilende Luft. De forholdsviis ringe Temperatur- 

 forskjelligheder, der udmaerke det saakaldte 0klima, ere 

 for en stor Deel begrundede i dels skyfulde Himme'l; om 

 Vinteren gjar den Veirliget mildt, ved at haemme Jordens 

 Varmeudstraaling, medens den om Sommeren medferer 

 Kjelighed ved at udelukke Solstraalernes umiddelbare Ind- 

 virkning. Hvor derimod Skydannelsen er svag, saaledes 

 som mange Steder i Continenternes Indre, der vil den 

 i Reglen klare Luft gjere Vinterens Temperatur lav ved 

 at begunstige Varmeudstraalingen , og forheie Sommer- 

 heden ved at indremme Sollyset uhindret Adgang til 

 Jordoverfladen. Med Hensyn til en vis Egns Fugtighed 

 og Varmeforhold spille altsaa Skyerne en meget vaesentlig 

 Rolle, men idet vi forlade den mere materielle Be- 

 tragtningsmaade en ikke mindre betydelig med Hensyn 

 til dens hele Charakter og Physiognomic, med Hensyn 

 til det Indtryk den frembringer hos Betragteren. Hvor 

 en merk, skyfuld Himmel hviler over Landskabet, der 

 modtager dette et melancholsk Praeg, som ikke den praeg- 

 tigste Vegetation eller de hfeldigste Terrainforhold ere 

 i Stand til at bortmane, medens derimod en klar Luft, 



