102 



ene Tilftjelde fordeles paa flere Partikler end i det andet. 

 Dog maa det udhaeves, at her kommer Rumfanget (Volu- 

 men) ikke i Betragtning, naar Talen er om st0rre< og 

 mindre, men derimod Maengden af Materie, eller, som 

 det techniske Udtryk er, Mas sen. Jo mere Masse en 

 bestemt Kraft skal saette i Bevaegelse, desto mindre bliver 

 Bevaegelsens Hastighed; det St0d, som giver en vis Kugle 

 en Hastighed af 10 Fod i eet Secund, vil give den dobbelt 

 saa store Kugle en Hastighed af kun 5 Fod. Derimod 

 vil Produktet af Masse og Hastighed, alt evrigtlige, 

 forblive eens. Man kalder dette Produkt Bevaegelses- 

 maengden; i det nys brugte Exempel ere Bevaegelses- 

 maengderne lige store, 



Det vil ikke vaere vanskeligt at gj0re Anvendelser af 

 d'Alemberts Princip, der give et klarere Begreb om, hvad 

 der foregaaer selv ved de simpleste Bevaegelser, end den 

 blotte lagttagelse kan give, selv om den skeer daglig. 

 Derimod h0rer der til sammensatte Bevsegelsers n0iagtige 

 og fuldstaendige Bestemmelse reent mathematlske Udvik- 

 linger, der ikke passe i denne Fremstilling. 



Lader os betragte en Vogn, der trsekkes af Heste. 

 Saasnart Vognen skal saettes i Bevaegelse paa en vandret 

 Vei, maae Hestene anvende en vis Kraft, og var der 

 ingen Gnidningsmodstand mellem Axe og Hjul, imellem 

 Hjulene og Veien, og ingen Modstand af Luften, saa vilde 

 Vognen ikke beh0ve videre Paavirkning for at fortsaette 

 sin Bevaegelse med den samme Hastighed i samme Ret- 

 ning. Kunde altsaa Hestene anbringes saaledes, at de 

 efter det f0rste Traek kom af Veien og ud af Forbindelse 

 med Vognen, saa vilde den mile uoph0rlig videre. Men 

 Gnidningsmodstanden og Luftens Modstand fortaere en 

 Deel af Hestens Kraft; den 0vrige Deel frembringer Be- 



