106 



andre Maader, saasom til at udvikle Varme eller Elektricitet 

 o. s. v. Disse Yttringer forbigaaes imidlertid her, hvor 

 Opgaven Run er at klare de reent mechaniske Principer. 

 Ved de mechaniske Love, der gjaelde for Himmel- 

 legemernes Bevaegelse, ville vi ogsaa fmde d'Alemberts 

 Princip gjennemfort. Himmellegemerne ere, forsaavidt vi 

 kunne bedemme det, naer ved Kugelformen , og de udeve 

 en Tiltraekning paa hverandre, der, som Newton har 

 viist, hos dem alle f01ger den samme mathematiske Lov. 

 Jo sterre Maengde Materie eller Masse et Himmellegeme 

 indeholder, med desto storre tiltraekkende Kraft virker det 

 paa det andet; Tiltraekningen siges derfor i det mathe- 

 matiske Sprog at forholde sig som Masserne. Men 

 dernaest er Tiltraekningen mindre ved sterre Afstande, 

 saaledes at den dobbelte Afstand frembringer en Fjerde- 

 deel saa stor Tiltraekning, den tredobbelte .Afstand 'giver 

 ni Gange saa lille Tiltraekning o. s. v., eller, mathematisk 

 talt, Tiltraekningen forholder sig omvendt som 

 Qvadraterne paa Afstandene. Naar derfor to lige- 

 store Kugier (det vil sige med ligestore Masser) stilles i 

 en bestemt Afstand fra hinanden, saa tiltraekke de hin- 

 anden med samme Kraft og, hvis de fra ferst af ere i 

 Hvile, saa maa den ene ligefrem naerme sig den anden; 

 begges Bevaegelser skeer med samme Hastighed. Ere 

 de oprindelig i Bevaegelse, saa maae andre Love traede 

 til for at bestemme den sammensatte Bevaegelse, der op- 

 staaer, men i ethvert givet 0ieblik virke de to Kugier 

 aldeles ens paa hinanden. Har derimod den ene Kugle 

 ti Gange saa stor Masse som den anden, saa at der til 

 hver materiel Partikel i den lille Kugle kan taenkes at 

 svare ti ligesaa store materielle Partikler i den anden, 

 saa virker den sterste Kugle ti Gange saa staerkt paa den 



