107 



mindste, som denne paa densterste; den lille Kugle faaer 

 derfor en ti Gange saa stor Hastighed henimod den store, 

 som den store faaer imod den lille. Derved blive imid- 

 lertid netop begges Bevaegelsesmsengder ens; thi den ti- 

 dobbelte, Masse faaer ti Gange saa lille Hastighed og 

 omvendt. 



For at see, hvorledes d'Alemberts Princip her er 

 gjaeldende, bemaerkes, at intet Punkt i den ene Kugle ved 

 Tiltraekningen til den anden faaer den Hastighed, det 

 skulde have erholdt, naar det ikke havde vaeret forbundet 

 med alle de andre. Derfor vilde jo ogsaa den ti Gange 

 saa lille Kugle faae ti Gange saa stor Hastighed ; den ene 

 Partikel taber noget af sin Bevaegelsesmaengde formedelst 

 Forbindelsen med de ni andre. Men enhver af disse 

 taber ogsaa paa sin Side noget af den Bevaegelsesmaengde, 

 de vilde have opnaaet, hvis den forste og hvis de andre 

 ikke havde vaeret med. Hvad saaledes den ene Partikel 

 laaner til den anden, det maa denne igjen give tilbage, 

 da den jo for sin Deel ogsaa er underkastet den anden 

 Kugles Tiltraekning. Ja selv om der kun er to materielle 

 Partikler tilstede, som tiltraekke hinanden, saa er deres 

 Virkning dog gjensidig, idet den ene modtager lige saa 

 staerk Paavirkning, som den giver den anden. Her er 

 saaledes den fuldstsendigste Ligevaegt imellem alle de table 

 Kraefter. 



Anvendes dette paa Solsystemet, bestaaende af flere 

 Himmellegemer, der virke tiltraekkende paa hverandre, saa 

 vil man indsee , at paa intet Punkt foregaaer der en Be- 

 vaegelse, som ikke bar sin tilsvarende paa et andet Punkt. 

 Hedder det saaledes, at Jorden ved sin Tiltraekning til 

 Maanen holder den i den Kreds, hvori den dreier sig 

 om Jorden, idet Maanen uden en saadan Paavirkning vilde 



