Ill 



lignende Maade, og en enogtyvende Deel af Tilnaermelsen 

 blev at traekke fra Tyngdepunktets oprindelige Afstand fra 

 den store Kugle. 



Anvendes nu dette paa en Person, der letter begge 

 sine At me og derved haever sit Tyngdepunkt, saa maa 

 man kjende Forholdet imellem Armenes og del evrige 

 Legemes Vaegt for at kunne bed0mme Flytningen af 

 Tyngdepunktet. Da det her ikke kommer an paa noget 

 neiagtigt Talforhold, men kun paa at gjere Sagens Sammen- 

 hseng klar, saa vaelges vilkaarligt at regne Armene for en 

 tiende Deel af det hele Legeme, altsaa for en niende 

 Deel af Kroppen uden Arme. Felgelig maa en Haevning 

 af begge Armenes faelles Tyngdepunkt bevirke, at hele 

 Legemet flytter sit Tyngdepunkt en tiende Deel deraf. 

 Leftes altsaa begge Arme saameget, at deres faelles Tyngde- 

 punkt blot kommer ti Tommer hoiere, saa haeves hele 

 Legemets Tyngdepunkt een Tomme. Betragte vi nu hele 

 Personen, saa sees den egentlig ved Armenes Flytning 

 at have flyttet sin hele Vaegt; thi man kan jo betragte 

 Tyngdepunktet som det, hvori hele Legemets Vsegt er 

 forenet. Ved altsaa at haeve Armenes Tyngdepunkt ti 

 Tommer, bliver egentlig hele Legemets Vaegt leftet een 

 Tomme, hvis forresten vore Tal ere vel valgte. Man laegger 

 let iMaerke til, at Flytningen af det Heles Tyngdepunkt er 

 saa mange Gange mindre end Flytningen af Delenes, som 

 det Hele veier mere end Delene ; vare derfor vore Tal ikke 

 vel valgte, saa vilde dog Udviklingen gjaelde. som den er 

 fremsat, naar blot de rette Tal indsaettes isteden. I det 

 mathematiske Kunstprog udtrykker man sig saaledes, at 

 Flytningen af det Heles og af Delenes Tyngde- 

 punkt forholder sig omvendt som Vaegtene af det 

 Hele og af Delene. Et Exempel endnu vil gjere Sagen 



