115 



naar et Menneske styrter ned fra en H0ide, felgende 

 Faldets Love, saa vil ingen Anstrengelse af bans Muskel- 

 kraft formaae at bringe Tyngdepunktet til den ringeste 

 Afvigelse fra den Vei, det vilde gjennem!0be ifelge Lovene 

 for Faldet; det levende Menneskes Tyngdepunkt vil, trods 

 alle bans Bestraebelser, falde paa samme Maade, som om 

 ban var d0d, Ikke heller ville Muskelkraefterne formaae 

 at sagtne eller fremskynde Farten; thi Legemsdelenes 

 gjensidige Paavirkning blive uden Virkning paa Tyngde- 

 punktet. 



Betragte vi derimod det paa Jorden staaende Menneske 

 i Forbindelse med Jorden, saa maae vi som F01ge af 

 Principet for Vedligeholdelsen af Tyngdepunktets Bevae- 

 gelse paastaae, at det for begge disse h0ist ulige Masser 

 failles Tyngdepunkt vil bevaege sig uforandret i Verdens- 

 rummet f0r og efter, at denne Person behagede at 10fte 

 sine Arme , hvilken Paastand intet Overraskende bar ved 

 sig. Derimod f01ger heraf en anden Slutning, som maaskee 

 kommer mere uventet; flytter Mennesket sit Tyngdepunkt, 

 medens bans og Jordens faelles Tyngdepunkt bliver ube- 

 r0rt af den Flytning, saa maa n0dvendig Jordens Tyngde- 

 punkt vaere draget noget ud af sit Sted, fordi den enkelte 

 Person 10ftede sine Arme. Det forstaaer sig, en saadan 

 Bevaegelse er saa ringe, at den er for ingen at regne, 

 men if01ge Loven er den tilstede. 



Et andet Exempel, der i h0i Grad oplyser denne Lov, 

 haves i Bomber, hvis Tyngdepunkt beskriver visse krumme 

 Baner i Luften, hvis naermere Figur afhaenger, deels af 

 Krudtets Kraft, der bar udslynget den, deels af Skytsets 

 Retning, deels af Tyngdekraften, der traekker dem irnod 

 Jorden, og deels endelig af Luftdelenes Modstand imod at 

 skydes tilside. Taenke vi os nu en saadan Bombe plud- 



8* 



