116 



seligt spraengt paa Grund af en i dens Indre antaendt 

 Krudtsats, saa ville dens Stykker slynges ud til alle Sider, 

 ethvert enkelt Stykkes Tyngdepunkt gjennemleber sin nye 

 Bane, afhaengig af den Begyndelseshastighed, Explosionen 

 bar givet det, af Tyngdekraften og af Luftmodstanden, 

 men alle Stumpernes fselles Tyngdepunkt lader sig ikke 

 derved forstyrre i sin Gang, men fortsa3tter sin Bane, 

 som om Bomben var vedblevet at vaere heel. Dog gjaelder 

 dette naturligviis kun indtil noget af Stykkerne hindres i 

 sin Me Fremtraengen ved at falde til Jorden eller traeffe 

 paa anden Modstand; thi i saa Tilfaelde komme ydre 

 Kraefter til. Det falger ogsaa af denne Forklaring, at, 

 hvis en hvilende Bombe springer og alle Stykker kunne 

 frit bevaege sig til alle Sider, saa vil det Heles Tyngde- 

 punkt indtage den samme Plads, indtil noget af Stykkerne 

 bringes ud af sin Vei eller standses af ydre Hindringer. 

 Det skulde synes at kunne anferes som Indvending berimod, 

 at Fuglen i Luften, Fisken i Havet dog formaaer at flytte 

 sit Tyngdepunkt ved den Muskelkraft, der bevaeger Vinger 

 eller Finner. En saadan Indvending er virkelig ogsaa be- 

 rettiget, fordi Forklaringen angaaende Bomben ved sin 

 Ufuldstaendighed ligefrem giver Anledning dertil. De Luft- 

 dele, som bidrage til at bestemme Figuren af Banen, 

 here nemlig aabenbart rned til det System af Masser, der 

 virke paa hverandre, og der burde ogsaa vseret taget 

 Hensyn til deres Tyngdepunkt, eller rettere, man kan 

 ikkun med Tilnaermelse paastaae, at Bombens Tyngdepunkt 

 beskriver den bestemte Bane ; naar man vil vaere neiagtig, 

 her det hedde, at Bombens og de af den beva3gede Luft- 

 deles faelles Tyngdepunkt vedligeholder sin Bevaegelse. 

 Ikkun fordi Luftdelene i ringe Grad kunne antages at virke 

 til Flytningen af det faelles Tyngdepunkt, kan man tilside- 



